Bidrag till Svenska Stadsförfattningens Historia. 135 



af Befallningsmännens domsrätt blef lydelsen i Gustaf Adolfs äldsta 

 Ståthållare-Instruktioner af 1616 den, att Ståthållaren skulle som 

 oftast vid vigtiga saker vara tillstädes på Rådstufvan och hålla hand 

 öfver att de domar, som der af kunnades, måtte hafva sin exekution 1 ). 

 Frågan var härigenom icke afgjord, utan lemnad in suspenso, men man 

 ser, att Fogdemakten alltmer tenderade till att blifva en blott kon- 

 trollerande och exeqverande myndighet. 



I hörjan af 1400-talet finner man benämningen Byfogde framträda 

 i offentliga handlingar 2 ), och längre fram förekomma Byfogdar i fler- 

 talet af Sveriges städer. Hvilken var då skillnaden mellan denne och 

 den Kongl. Fogaten? I ett Kbr. till Enköping 1413 heter det: "vi 

 hafve unnt dem af E., att de mage välja en af deras borgare till de- 

 ras Byfougte, med all rättighet som Byfougten bör uppå våra vägna, 

 hvilken oss och ingen annan skall räkenskap göra af det han uppbär 

 uppå våra vägna" 3 ). Så medgifves det äfven åt Westerviks borgare 

 1421, "att de mage sjelfve kesa sig en af deras Byamän till Byfogotha", 

 till Konungens stadfästelse 4 ). Samma rättighet tillerkännes Norrkö- 

 pings stad 1442 5 ); deremot skulle i Raumo stad enl. Kbr. 1444 Bi- 



o 



skopen och Befalln. mannen i Abo tillsätta en Byfogat, "som var skatt, 

 saköre och ränta deraf uppbära skall och oss der goda redo före göra" 6 ). 

 Att nu Byfogden i allmänhet ej kan vara densamme som den Kongl. 

 Fogaten 7 ), synes följa dels af hans uteslutande befattning med kro- 

 nans inkomster, dels deraf att Byfogden vanligen namnes efter Borg- 

 mästare och Rådmän 8 ). Jemföra vi ytterligare Stockholms Pri v. af 

 1436, der det heter, att om Byfougten, som eljest skulle tillsättas af 

 Befallningsmännen och Rådet, försummar sin skyldighet att sitta i rätten 

 "med rådeno", eger Fogden eller i sista hand Rådet, att sätta en an- 

 nan i hans stad, så synes det oss sannolikast, att den lägre Fogaten, 



1) Anf. Sami.: lustr. f. Ståth. i Kexholm, Abo o. Kalmar ss. 94, 99, 105—6. 



2) Redan 1403 förekommer namnet i ett köpebref från Jönköping. H. Sk. H. 

 XXXII, s. 423. 



3) Enebom de Enekopia p. 46 n. 



4) Siwers Westerviks Hist. o. Beskr. s. 15, 16. 



5) Sundelius Norrköpings Minne s. 23 o. 455. 



6) Mellenius Hist. Afh. om Raumo, Åbo 1770 s. 9. 



7) I några bref föranleder dock lydelsen till en sådan förmodan: se Grönblad a. 

 st. N:o 173, Kbr. till Upsala af 1514 (Stadens Privilegiibok). Priv. f. Åbo 1525. 



8) "Vi Borgmäst. Byfogoth och Radh" i Norrköping 1417, d:o i Upsala 1444; 

 "Jag Nils Sture helsar eder alla Borgmäst. Rådm. Byfogot m. m. i Arboga Köpstad" 

 1484. Jmfr. Graffman de Strengnesia 1768 Bil. L.; Handl. Sk. Hist. XXXII (Kbr. 

 till Jönköping af 1521 o. 1529), Hadorph Bih. till RimKrön. ss. 299. 326. 



