136 C. T. Odhner. 



som skulle förestå underrätten, blifvit kallad 1 ) Byfogde 2). Men då 

 dessa underrätter aldrig blefvo införda i en stor del städer, så öfver- 

 gick han der till att blifva uppbördsman först å Konungens, sedan 

 äfven å stadens vägnar och framträder under 1500-talet allestädes 

 som en stadens embetsman med olika funktioner på olika ställen, än 

 såsom blott uppbördsinan och exekutor, än tillika såsom bisittare dels 

 i underrätten, dels äfven i Rådstugurätten 3 ), än skulle han, som det 

 det heter i Wimmerby Priv. 1604, "hafva makt med Rådets tillhjelp 

 att antasta hvem som sig emot lag och rättvisan förbryter och i sta- 

 dens fängelse i förvaring taga, intill lag och dom deröfver gången är." 

 Äfven i Stockholm finner man i Embetsböckerna 4 ) från slutet af 

 1500- och början af 1600-talet omnämnde 2 "Rettefogdar", som der 

 voro något likartadt med de i Wisby St.L. förekommande 2 Fogdarne, 

 hvilka dels voro domare i underrätten, dels utöfvade den exekutiva 

 myndigheten 5 ). 



Från Fogdens och Rådets dom vädjades under Konungens egen, 

 hvilken afdömdes dels vid de ordinarie Räfstetingen, dels vid de sär- 

 skilta, i städerna 2 gånger om året förekommande 6 ). Ofta hände ock 

 i dessa tider af enkla former, att den klagande vände sig till Konun- 

 gen personligen, hvilken i thy fall stundom afgjorde målet genast, 

 stundom anbefallte ny ransakning, stundom åter förordnade ett Rättare- 

 ting till målets utredande och afdömande 7 ). Det var icke heller ovan- 

 ligt, att klagomål framfördes till Konungen direkte, med förbigående 

 af alla underrätter, och att Rådet blott erhöll befallning om verk- 

 ställande af sådana domar. 



1) Namnet Byfogde har sannolikt uppkommit till skillnad från den högre Foga- 

 ten, som vanligen tillika var Slotts- eller Häradsfogde. Namnet kan väl äfven hafva 

 kommit från Danmark, ehuru Byfogden der innehade samma befattning, som Konun- 

 gens Fogat hos oss: jmfr Jacobsen Det Danske Kiöbstadvsesen i 16:de Aarh. (i Mol- 

 bechs Hist. Tidskr. V, s. 69 ff.). 



2) Analogier härför finnas i de Skånska städerna: så blef i Malmö, Cimbris- 

 hamn m. fl. Byfogden äfven prases i underrätten: se Colling de jnre Sculteti Disp. 

 Lund. 1760 p. 8: Holmström de Cimbrishamnia 1757 p. 32. 



3) Se Upsala Tänkeböcker, Sundelius a. st. s. 455; Wimmerby Priv. 1604 § 10 

 (se Kastman de Wimmerbya Disp. Ups. 1747 p. 9 — 13). 



4) A Stockholms RådhusArkiv. 



5) Wisby St.L- (Sehlyters uppl.) II, 12; III, n, 4. 



6) KpmlB. XXX. — Se längre fram. 



7) Ex. på ett sådant i Arboga 1460 se Lohman a. st. s. 48, n. Ordförande var 

 Marsken, bisittare Kon:s Kammarmästare, 2 Riddare, 1 Väpnare och 1 Häradshöfding 

 samt "Dandemän och Dandeswena flera." 



