Bidrag till Svenska Stadsförfattningens Historia. 1 45 



Rådet 

 eller Magistraten, som det från Gustaf Adolfs regering började kallas, 

 innefattande både Borgmästare och Rådmän såsom en enda korpora- 

 tion, der de förra blott voro tillfälliga ordförande. I denna mening 

 förekomma Råd och Rådmän ofta i St.L. l ), och äfven långt efteråt 

 i protokoller och handlingar 2 ). Det är först i slutet af tiderymden, 

 då Borgmästare-platserna flerstädes började blifva permanenta embe- 

 ten, som en större skillnad i detta afseende gjorde sig gällande. — 

 Vi skola först betrakta Rådets organisation, sedan dess funktioner 

 och verksamhetskrets. 



a) Rådets Organisation. 



Hvad först beträffar vilkoren för valbarhet till Rådsmedlem, 

 så erfordrades härtill enligt St.L:s ursprungliga lydelse att besitta 

 "eget arf i stadenom" 3 ), hvilket uttryck sedermera ändrades till det 

 liktydiga "liggande grund 4 )." I Wisby St.L. saknas denna före- 

 skrift 5 ), deremot äro både denne och den Liibska rätten försedde 

 med en mängd detaljerade bestämmelser för valbarheten 6 ), hvilka ej 

 förekomma i allm. St.L. och der äfven voro onödiga, dels i anseende 

 till de i analoga fall gällande Svenska rättsbegreppen, dels i följd af 

 den mindre rörelsen och tilloppet af främlingar i våra städer. 



Vidare föreskrifves , att af samma slägt blott fyra få sitta på en 

 gång i Rådet, och att icke två bröder der få inväljas, "utan att ej 

 är annat val till" 7 ). Både den Liibska och Wisbyensiska rätten äro 

 i detta fall vida strängare 8 ) , och att skärpta stadganden äfven hos 

 oss varit behöfliga, finner man af de återkommande klagomålen 

 öfver nepotism och afseende på slägtskapsförhållanden vid tillsättande 

 af stadens embeten. — Den i de Tyska stadsrätterna starkt accentue- 

 rade föreskriften, att alla herretjenare (hofmän) äro uteslutne från 

 Rådet 9 ), saknas helt och hållet i St.L., hvilket är naturligt då man 



1) Se t. ex. KgB. I § 2, VIII; Byggn.B. VIII; Kpm.B. XIX, XXXI; Rådst.B. 

 XXXII; Hgml.B. I ni. fl. 



2) Se t. ex. Olai Petri Tankebok (Ekdahl s. 1430, 1440, 1449 m. fl.) 



3) St.L. (1665 års uppl.) fol. 60. 



4) St.L. KgB. II. 



5) I dess ställe erfordrades att hafva varit borgare i staden år och dag: enl. Sv. 

 St.L. var man borgare , så snart man blef besutten derstädes och dit inflyttat. 



6) Se Wisby St.L. I, 1 ; Frensdorff a. st. s. 39. 



7) KgB. IV. I några äldre exemplar tillägges äfven den inskränkningen: "så 

 att de sitta ett år", i likhet med Hamburgerrätten af 1292. 



8) Se Hach das alte Liibsche Recht II, 52; W. St.L. I, 1 , §. 3. 



9) Frensdorff ss. 39, 100. 



10 



