148 C. T. Odhner. 



ländingar skulle forordnas till Magistratspersoner i städerna. I ett 

 vidlyftigt memorial rörande städernas nppkomst i riket, utan namn 

 eller datum, hvilket synes vara författadt omkring 1620, angifves så- 

 som en felaktighet i städernas styrelse, att "de somligstädes sätta sig 

 öfver hufvudet Tyske Borgmästare och Rådmän, tvärt emot lagens 

 ord" 1 ); och ännu 1672 förekom i städernas besvär en anhållan, att 

 inga utländingar måtte tagas till Borgmästare eller Rådmän 2 ). 



Vi komma nu till valsättet och sammansättningen. Båda voro 

 helt och hållet efterbildningar af Tyska stadsrätter; men under det i 

 Lybeck det förra och i andra Hansestäder, såsom Stralsund, Ham- 

 burg m. fl., äfven den senare voro noga bestämda, äro deremot de 

 hithörande stadgandena i St.L. ganska sväfvande och blefvo derföre 

 ock under utvecklingens gång föremål för olika uppfattningar och till- 

 lämpningar, så att dessa förhållanden icke allenast voro olika i olika 

 städer, utan äfven i samma stad gestaltat sig annorlunda på olika ti- 

 der. Det är derföre svårt, att deruti fixera och uppställa någon ge- 

 nomgående norm: vi skola dock försöka ange grunddragen. 



Den allmänna tendensen hos Rådsorganisationen var, i enlighet 

 med det då för tiden i Hansestäderna gällande förhållandet, aristo- 

 kratisk, ty valrätten låg hos Rådet sjelft och utöfvades medelst ett 

 slags Cooptation, ehuru ej så tydligt uttalad som i Lubeck 3 ), der Råds- 

 tjensterna voro permanenta, såvidt ej innehafvarne gjorde sig ovärdiga 

 desamma, och det så, att hvarje år blott två tredjedelar af Rådet voro 

 i tjenst eller utgjorde det "sittande Rådet", medan den tredje delen 

 under namn af det gamla Rådet åtnjöt tjenstledighet och sedermera efter 

 anställd pröfning af ett särskilt elektors-utskott åter inträdde i sin 

 embetsutöfning. Enligt St.L. i hans ursprungliga lydelse var äfven i 

 Svenska städerna Rådet fördeladt på tre linier. Af det föreskrifna 

 antalet 6 Borgmästare och 30 Rådmän skulle ''tio Rådmän vara ett 

 år, tio andra året, och tredje året sammaledes, och två Borgmästare 

 skola vara hvart år med dem tio" 4 ). Här var sålunda blott en tred- 

 jedel hvarje år "sittande." Såväl denna modifikation, som Rådets an- 

 tal synas vara hemtade från Wisby Stadslag, hvilken sannolikt icke 

 långt förut blifvit af samma Konung 5 ) stadfästad och innehåller all- 



1) Oxenstjernska Sami. å Riks- Arkivet. 



2) Res. på Städ. besvär 1672 § 17: Stjernman s. 1700. 



3) Frensdorff s. 101 — 106. 



4) 1665 års Upl. fol. 60. 



5) W. St.L. Schlyters företal p. V, VI. 



