Bidrag till Svenska Stadsförfattningens Historia. 153 



snart visade sig öfverstiga våra städers höfva 1 ) och derföre genom 

 praxis och öfverenskommelse minskades, hvarefter stadgandet utan kung- 

 lig sanktion snart föreändrades äfven i lagböckerna. Dertill kommer 

 den slutsats, som man kan draga af det förenämnda Kbr. 1459 till 

 Hedemora stad, i hvilket det förunnas innevånarne "att bruka half 

 stadsrätt, sådan som våra städer Strengnäs och Köping hafva, i så 

 måtto att de utkesa och hafva två Borgin. och sex Rådmän" o. s. v. 

 Häraf synes nämnda förändring vara äldre än 1459, likväl så, att 

 densamma aldrig blef påbuden offentligen för alla städer 2 ), hvarföre 

 det gamla stadgandet på några ställen möjligen qvarstod: åtminstone 

 finner man i Westerås någongång 6 Borgmästare (3 sittande och 3 

 Seniores) 3 ), i Arboga omvexlade samma sex Borgmästare åren 1573—89, 

 i sistnämnde stad funnos någongång 5 Borgm. 4 ), liksom äfven i Norr- 

 köping 1477 5 j. För öfrigt är Rådsmedlemmarnes antal oändligt vex- 

 lande i olika städer, liksom äfven i samma stad; dessutom är det 

 svårt att ur stadsprotokollerna härleda några bestämda uppgifter i 

 detta hänseende, då ej alltid skilnad göres mellan det sittande och det 

 gamla Rådet. Så finner man Borgmästarnes antal vexla från 1 till 6, 

 Rådmännens från 4 till 28 6 ). Det sittande Rådet har dock äfven i 

 de mindre städerna sällan understigit två Borgmästare och 4 — 8 Råd- 

 män, hvilket man kan antaga som det vanliga och normala. I Stock- 

 holm finner man 1420 i sittande Råd 4 Borgmästare och 17 Rådmän, 

 1477 ungefär lika antal 7 ), 1516—1520 två B., 1524 funnos der inal- 

 les 4 Borgmästare och 16 Rådmän. Det sittande Rådets antal förblef 

 under den följande tiden omkr. 2 B. och 10 å 12 R.; samtliga Rådet 

 uppgick sällan högre än till 3 a 4 B. och 15 å 17 R. 8 ). Hvad de 



1) Så heter det i K. Christoffers bref till Wadstena, att der finnas flera Borgmä- 

 stare och Rådmän, än behof göres, "och kommer det hvarken oss eller klostret till 

 någon fromma, men heldre vår menighet till stor tunga och svårhet." 



2) För enskilta städer blef Rådets antal genom K. bref fastställdt: så till 4 

 Borgm. och 8 Rådm. för Wadstena genom K. Christoffer, till 4 Borgm. och 24 Råd- 

 män för Kalmar 1524 (Löfgren, I, s. 104), för Stockholm 1568 (Palmsch. Top. XIV 

 och RRegistr.). 



3) Wicander Disp. de Arosia Ups. 1720, 22. Grau Beskr. öfver Wcstmanland 

 s. 148. 



4) Lohman a. st. s. 135. 



5) Sundelius a. st. s. 459. 



6) Fyra var det vanliga Rådmanstalet i Jönköping 1456 — 1548, 28 förekomma 

 i Kalmar 1389, förmodligen äfven innefattande det gamla Rådet. Se Handl. Skand. 

 Hist. XXXn s. 431, Löfgren a. st. I, s. 54. 



7) Palmschöld Top. VI. 



8) Sthms stads Tänkeböcker och Embetsbok (den senare går frän 1582). 



