Bidrag till Svenska Stadsförfattningens Historia. 155 



andra städernas möten af deras representanter fattades l ). Genom 1436 

 års Privilegier fick Stockholms Råd till och med öfverinseendet med 

 rikets myntväsen * 2 ). Äfven med utländska städer finner man Rådet 

 i Stockholm vid flera tillfällen hafva omedelbarligen underhandlat , 

 utfärdat skrifvelser eller afslutat kommerciella fördrag 3 ). Hyllningsbref 

 och trohetsreversaler hafva ofta afgifvits af städernas magistrater 4 ). 

 För öfrigt var Rådet eller dess deputerade kommunens sjelfskrifna re- 

 presentanter vid hvarje hans uppträdande inför Regeringsmakten, vare 

 sig det skedde skriftligen eller personligen. Det senare förekommer 

 under närvarande tiderymd ofta; mot slutet deraf blifva skriftvexlin- 

 garne tätare. Vid dessa förhandlingar med den högsta makten 5 ) fin- 

 ner man vanligen bredvid Borgmästare och Råd äfven nämnas menig- 

 heten eller ombud deraf. 



Till denna sida af Rådets verksamhet hörde vidare såsom en 

 maktpåliggande funktion upprätthållandet och bevakandet af stadens 

 rätt och privilegier, dels emot Konungens Befallningsmän, dels mot 

 andra kommuner, dels mot enskilte. Hvad de förstnämnde beträffar, 

 synes deras ställning i detta afseende blifvit olika uppfattad under olika 

 tider: ända till slutet af 1500-talet förekommer i de fleste privil.bref 

 ett förbud för Konungens befallningsmän att på något sätt "hindra 

 eller qvälja" staden i privilegiets fria begagnande, liksom om intrång 

 naturligen vore att af dem befara: deremot föreskrifves i Gust. Adolfs 

 Ståthållare-Instruktioner såsom en skyldighet för desse embetsmän att 

 skydda städerna i deras lag, rätt och välfångna privilegier 6 ). — Hvad 

 de interkommunala förhållandena beträffar, finner man i äldre tider 

 mera sällan konflikter städer emellan: en sådan tvist angående privi- 

 legier mellan Wisby och Stockholm blef af Magnus Eriksson bilagd 



1) Så 1529, 1559 m. fl. se Sticrnman Comm. Pol. OEcon.stadg. I, ss. 21, 161. 



2) "När mynt skall slås i Sverige, skall det sättas Borgm. och Råd i Sthm i 

 händer, att de det så styra och förvara, att det så blifver, som det pålagdt varder." 

 Jfr ett Sten Stures bref af 1479, hvaraf synes, att myntordningen bestämts af Stock- 

 holms jernte Rikets Råd. Nordin. Sami. 



3) Så med Liiheck 1526 (Fant Handl. Sv. Hist. I, s. 28), de Danska städerna i 

 gemen 1520 (Ekdahl a. st. s. 1330). 



4) Ex. för Kalmar 1389: Löfgren a. st. I, s, 54; för Jönköping 1529: Thyselius 

 Handl. rör. Gust. I:s regering I. 237; för Stockholm 1363, der Rådet utlofvar trohet 

 "pro parte nostra et omnium nostrorum comburgensium": Styffe auf. Bidrag s. 44. 



5) Ett stort antal af dessa rörde de kungliga skatterättigheterna i kommunen, för 

 hvilka Rådet såsom stadens representant skulle ansvara. 



6) Sami. af Instr. s. 105—6 o. s. v. 



