Bidrag till Svenska Stadsförfattningens Historia. 157 



Hit hör slutligen äfven Rådets befogenhet att upptaga nya med- 

 lemmar i kommunen eller att meddela bur skåp under de af lagen 

 föreskrifna vilkor (hvarom mer framdeles) och enligt senare skråför- 

 fattningar i samråd med skrånas föreståndare 1 ), äfvensom att meddela 

 s. k. burabref och geburtsbref under stadens sigill 2 ) åt dem, som be- 

 gåfvo sig utrikes, samt utfärda stadsbref å fastighetsförvärf m. m. 3 ). 

 — I flere af ofvannämnde befattningar, såsom burskaps meddelande 

 m. fl., finner man Fogden nämnas bredvid Rådet såsom lika bemyn- 

 digad, och det är först sent, under 1600-talet, som bestämdare grän- 

 sor uppdrogos mellan den kungliga och den kommunala myndigheten i 

 dessa likasom andra hänseenden. 



Vända vi oss nu till den andra sidan af Rådets verksamhet, den 

 uti hvilken detsamma framträder såsom kommunens öfverhet, såsom 

 den organiserande och befallande makten, så finne vi här ett vidsträckt 

 fält, en stor mångfald af yttringar. Vi vilja derföre betrakta denna 

 sida under vissa synpunkter fördelad. — Vid undersökningen om den 

 historiska uppkomsten af Rådsmyndigheten hafve vi funnit det första 

 ursprunget till det egentliga Rådet framträda i behofvet af en viss 

 ordning och politi inom de många nya förhållanden, som af stadslifvet 

 blifvit en följd. Genom detta senares utbildning fick denna admini- 

 strativa funktion en ganska vidsträckt verksamhetskrets, då till hennes 

 fullständiga utöfvande erfordrades, att kunna vid behof utfärda statu- 

 ter och politi-förordningar, d. v. s. en viss inskränktare lagstiftnings- 

 makt, samt vidare att kunna för allmänna ändamål till det gemen- 

 samma bästa pålägga staden nödvändiga kommunalafgifter d. v. s. en 

 viss beskattningsmakt. Med denna administrativa myndighet förenade 

 sig småningom den dömande, genom en efter Tyskt mönster gjord 

 omskapning af den Svenska nämnden till ett i all dom deltagande 

 Råd. Slutligen tillkom äfven af naturliga skäl och genom sakens egen 

 nödvändighet en viss exekutiv myndighet, ehuru vi skola finna, att 

 denna i lagen mer förutsattes än uttryckligen medgifves. 



rialet af ö / 4 1620 till utrönande af den rätt, under hvilken denna jord innehades. 

 Anf. Sami. af Instr. s. 134—35. 



1) Se Klemming Skråordningar (i Fornskriftssällskapets Handl.) s. 62, 80 m. fl. 



2) De förra omtalas i St.L. KgB. XV, §11. De senare i städernas tänkeböcker 

 på åtskilliga ställen. Dylika fingo enl. Stockholms priv. ,3 / 7 1594 § 24 icke utfärdas 

 af Ståthåll. eller Befalln.man, utan blott af Borgm. och Råd. 



3) JordaB. VI, RådstB. XXIX. 



