Bidrag till Svenska Stadsförfattningens Historia. 161 



af yrkenas författning voro i korthet följande. De stodo under när- 

 maste ledning af en eller flera Ålderman , hvilka utsagos årligen > ) , 

 vanligen vid Valborgsmässan och af yrkesbröderna sjelfva, men i som- 

 liga handtverk af Borgmästare och Råd på hvilken tid som helst 2 ). 

 Åldermannen, som hade till biträde vanligen två bisittare, skulle vårda 

 skråets angelägenheter, kontrollera arbetets godhet och föra ordet vid 

 de allmänna "sten^norna", hvilka dock äfven stodo under Rådets kon- 

 troll och derföre måste bevistas af två Rådmän, om besluten skulle 

 blifva lagliga : '). För öfrigt voro de större skråna försedda äfven med 

 särskilta Kämnärer (skattmästare), tänkeböcker o. s. v. Hela skrå- 

 väsendet med thy åtföljande nya åligganden, såsom uppsigt öfver ar- 

 betenas godhet, öfver intrång i privilegierna, öfver oordningar inom 

 yrkena m. m. 4 ) underordnades nu Rådet. 



En följd af den alltmer tilltagande exklusiviteten inom stadslifvets 

 förhållanden blef Rådets åliggande att noga tillse, det alla stadens 

 innevånare hade sin ordentliga näring och att från staden förvisa allt 

 "löst parti", som ej försörjde sig på ett tillfredsställande sätt. Härom 

 skulle enligt senare privilegiibref ransakning anställas af Borgmästare 

 och Råd, hvilka det äfven ålåg att tillse, det alla näringsidkande 

 utgjorde sina utlagor och ej under hvarjehanda förevändningar undan- 

 drogo sig desamma. Hit hör äfven skyldigheten att hafva inseende 

 öfver de enskiltas tomter och fasta egendom, att de icke kommo i 

 händerna på obehöriga personer såsom Adel och konungatjenare eller 

 utländingar, och derigenom vare sig för kommunen eller staten någon 

 skada uppstode. Härom förekommer dock ingenting i St.L.; först 

 kring medlet af 1500-talet börja förordningar utfärdas häremot. Vi 

 återkomma längre fram till dessa punkter. 



Bland Rådets första omsorger såsom den allmänna ordningens 

 handhafvare kan räknas dess öfverinseende öfver stadens byggnads- 

 väsende, gator, broar, renhållning o. s. v. Enligt St.L. skulle vid 

 hvarje byggnadsföretag tillkallas de Rådet underordnade tvenne Bygg- 

 mästarne: längre fram hör man omtalas andra stadens embetsmän 



1) En del skrån föreskrifva , att .Ii vardera af de två Åldermannen skulle sitta i två 

 år och en väljas ny hvart år a. st. s. 263, somlige, att Åldermannen skulle väljas 

 ny hvart tredje år s. 251. I Murareyrket skulle Åldermannen 2 år vara en Svensk, 

 men det 3:dje en Tysk s. 89. 



2) a. st. ss. 95, 144, 194. 263; 241. 



3) a. st. ss. 24, 154, 186, 194. För Arboga handtv. föreskrefvos 1607 4 "Em- 

 betessamqväm" om året. 



4) Enligt Priv. f. Åbo och Wiborg 8 /, 1616 skulle Borgm. och Råd till ocb med 



ansvara för att staden försåges med nödigt antal handtverkare. 



11 



