166 C. T. Odhner. 



fall att anställa undersökningar om den allmänna sedlighetens till- 

 stånd ! ). 



Afven till familjen och dithörande förhållanden sträckte sig Rå- 

 dets kontrollerande myndighet. Så skulle t. ex. Rådet förordna 6 gode 

 män vid arfskifte, till hvilka i fall af behof kunde adjungeras 2 Råd- 

 män 2 ). Vidare skulle Borgmästarne med Fogden utreda skyldska- 

 per i tvistiga fall, äfvensom vaka öfver omyndigas rätt och, i fall 

 fränder saknades, förordna två (eller fiere) byamän att sköta för- 

 mynderskapet, hvilka årligen för Rådet skulle aflägga redogörelse för 

 sin förvaltning 3 ). I sammanhang härmed nämna vi, att med tiden 

 äfven fattigvården, hospitaler ("sjukestugor") och välgörande inrättningar 

 ställdes under Rådets förvaltning och uppsigt 4 ), hvari detsamma på 

 somliga ställen biträddes af särskilta embetsmän, som kallades de fat- 

 tiges Förmyndare. 



En högst besvärlig och vidtomfattande afdelning af Rådets verk- 

 samhetskrets var den finansiella, hvilken naturligtvis växte allt mer 

 vid den stigande utvecklingen och synes hafva förorsakat de största 

 svårigheterna, de flesta förvecklingarne såväl i förhållande till kom- 

 munens medlemmar som till Regeringen. Enligt St.L. skulle stadens 

 särskilte uppbördsmän (deribland äfven Rådmän) hvarje år, åtta dagar 

 före Valborgsmessan, göra Fogde och Borgmästare räkenskap, sedan 

 de upptagit stadens "ingälder" 5 ). Enligt senare förordningar för Stock- 

 holm (1598, 1608) skulle äfven Borgmästarne deltaga i den första 

 uppbörden 6 ). Derpå synes Rådet, förmodligen vid Valborgsmessan, 

 hafva gifvit menigheten en öfversigt af den finansiella ställningen, ehuru 

 detta ej torde varit dess skyldighet 7 ). Räkningarne skulle föras af 



1) Så anbefalldes stundom Kämnärerna, feminas per urbem mulgere, ut depre- 

 henderetur si qva peccasset, Detta bruk har fortfarit i Stockholm ännu vid medlet af 

 1500-talet och i landsortsstäder ända in på 1700-talet. (Se t. ex. Stockholms, Köpings 

 Tänkeböcker). 



2) Erfd.B. X. 



3) Gift.B. XV. 



4) Se t. ex. Kbr. till Wadstena 1532 fSticrnman a. st. I, s. 30), Ordin, för 

 Sthm 1557 § 15, Kbr. till Arboga af 1545 (Lohraan a. st. s. 111). 



5) KgB. XVIII. 



6) RRegistr. Jmfr ang. stadens uppbördsmän längre fram. 



1) I ett bref af 1425 till Kon. från menigheten i Åbo heter det: "beträffande 

 böckerna och räkenskapen, så hafver menheten dess aldrig varit begärande af Rådet, 

 utan Rådet hafver oss budit räkenskap hvart år." Grönblad 1. c. s. 42. Längre fram 

 anbefalltes Rådet att för vissa inkomster redovisa inför menigheten: se 1600 års Tull- 

 ordning. 



