Bidrog till Svenska Stadsförfattningens Historia. IG 7 



Stndsskrifvaren l ), ehuru detta åliggande under 1500-talet flerstädes 

 öfvergick till andra; utgifterna synas under äldre tider uteslutande 

 hafva bestämts af Rådet och förnämligast Borgmästarne 2 ) , ehuru 

 St.L. derom ej säger mer, än att det skulle ske på två vissa tider 

 om året, samt att Rådet egde bestämma lönen för vissa underordnade 

 tjenstemän. Denna St.L:s obestämdhet rörande en så vigtig punkt och 

 Rådets uteslutande befattning med "fateburen", hafva i det följande 

 förorsakat åtskilliga ledsamma uppträden och förvecklingar, splittringar 

 mellan kommunen och hans styresmän, anklagelser mot dessa och re- 

 geringens inblandning 3 ). Också synes Rådet i följd af bristen på 

 redovisningsbestämmelser och på kontroll från kommunens sida fler- 

 städes hafva oförsvarligt förvaltat stadens medel. I följd af regerin- 

 gens ingripande erhöllo i några städer Konungens Befallningsmän en 

 viss kontroll äfven öfver uppbörd och utgift 4 ); någongång har redo- 

 visningen äfven för stadens enskilta inkomster blifvit öfverflyttad till 

 Konungens Räkningekammare 5 ). 



Utom kassan stodo äfven andra stadens gemensamma tillhörig- 

 heter och offentliga handlingar under Rådets vård; dit räknas af St.L. 

 först och främst: "Stadsens Insigle, Book eller Privilegia", hvilka voro 

 särskilt anförtrodde åt de båda sittande Borgmästarne 6 ). Sigill be- 

 finnas några städer hafva egt redan i slutet af 1200-talet och början 

 af 1300 7 ). Längre fram meddelades vanligen i sjelfva Privil.brefven 

 dylika insegel. Stadens märke (föreskrifvet af St.L.) 8 ) var sannolikt 

 ett aftryck af inseglet 9 ). Med Stadens bok, som på flere ställen i 



1) KgB. XVIII. 



2) I Stockholms anf. skattcregister heter det esomoftast: Borgmästaren N. N. an- 

 nammade af fateburen i gode mäns närvaro så och så stor penningesumma, som han 

 utgifvit till följande o. s. v. 



3) Ex. från Jönköping af 1377, (Handl. Skand. Hist. XXXII s. 374), från Up- 

 sala af 1583 (Upsala priv. bok): ingen redovisning gjord på 15 år o. s. v. 



4) I 1557 års Ordin. § 14 stadgades för Stockholm, att all utgift skulle ske med 

 samtycke af Kon:s Befallningsmän, hvilket ytterligare påbjöds 1598, 1602 och 1608 

 RRegistr. 



5) Ses af Kbr. till Upsala Befallningsman 1583 (stadens Priv.bok). 



6) KgB. III. Äfven dessa förvarades i fataburen, hvilken stundom reviderades 

 af utsedde personer (Palmsch. Top. VI). — Enl. Kalmar Priv. V, 1598 skulle sta- 

 dens "signet" förvaras af 1 Borgm. , 1 Rådm. o. 2 af menigheten med hvar sin nyckel. 



7) Ex. anföras af Reuterdahl Sv. kyrk. hist. II, i, s. 295. 



8) KgB. XVI §. 1. Äfven kalladt bytecken (i Sthm 1457: Palmsch.). 



9) Somliga städer t. ex. Sthm hafva begagnat flera olika sigiller för olika ända- 

 mål. Stockholms äldsta och största kallades för "klämman." Elers a. st. s. 233. 



