Bidrag till Svenska Stadsförfattningens Historia. 183 



besluten *) samt slutligen vaka öfver deras verkställande. På denna 

 grundval började Borgmästarne alltmer höja sig öfver kollegernas krets. 

 Rådfrågar man de äldsta Tänkeböckerna, så finner man i början af 

 1400-talet Borgmästarne knappt omnämnda: under denna tid före- 

 kommer t. ex. i Kalmar alldrig annat än advocatus et consules, men 

 kring medlet af århundradet nämnas vanligen Borgmästarne särskilt 2 '. 

 I Stockholm utfärdades från slutet af 1400-talet skråförfattningarne af 

 Borgmästarne "med vårt kära Råds rade", äfvensom man något senare 

 finner dem nog egenmäktigt disponera öfver stadens medel. Från slu- 

 tet af 1500-talet börjar Borgmästnreembetet att framträda som en med 

 särskilta rättigheter utrustad embetsmyndighet, öfverordnad Rådet "i 

 gemen." Borgmästarne berättigades att i vissa fall handla på egen 

 hand 3 , och Rådmännen i Stockholm fingo ej lemna staden utan de- 

 ras tillstånd ' i. 



De förmåner, som enligt St.L. tillkommo Borgmästare och Råd 

 för deras tjenster, voro, utom lagens särskilta beskydd, egentligen blott 

 en attöning af 6 mark för hvar Borgmästare och 4 d:o för hvar Råd- 

 man (' å Konungens och \ å stadens vägnar) 5 ), samt andel i vissa 

 böter. Emellertid ökades småningom dessa inkomster olika i olika 

 städer: man finner att Rådet på somliga ställen småningom kommit 

 i besittning af åtskilliga stadens inkomster 6 ), hvarjemte Konungen från 

 medlet af 1500-talet började tillägga detsamma hvarjehanda förmåner 7 ) 

 och slutligen äfven penningelön. Så anslogs 1599 till lön för Rådet 

 och andra embetsmän i Nylödöse \ af tullen 8 ), och då i 1600 års 

 Tullordning sistnämnda belopp tillades alla städer, bestämdes att Borg- 

 mästarne i Stockholm skulle deraf åtnjuta 100 Dr och i de öfriga 



1) Derföre heter det ock i St.L., att Borgm. "sitta och döma", under det Råd- 

 män "med dem sitta" eller "närvara då dom fälles": KgB. XIII, Kådst.B. III, VI; 

 likaledes att man aflägger sin ed "före Fogaten ok Borgamestara", hvilka ock förc- 

 stafva eden: RådstB. XXIX. 



2) På Borgarelistorna heter det numera: stil) proconsulibns N. N. et N. N. 



3) Se t. ex. Kbr. till Stockholm af % 1589, Ordin, af 1557 § 4 m. fl. 



4) Priv. af 1594 § 30. 



5) KgB. XXII. 



6) Se t. ex. Xils Stures bref till Arboga 1480 (Lohman a. st. s. 31), der Rådet 

 försäkrades om sin ■ gamla lön, neml. V 2 af sakören jemte inkomst af "pyndara, ba- 

 stufwo oc boder. 



7) Sa erhöllo B. o. R. i Sthm 1543 "allt Framköp som faller i staden", samt 

 1563 förköpsrätt näst Kon. till alla främmande drycker. (Jmfr. Privil. för Nylödöse 

 af 1573 § 13.) 



8) RRcgistr. 



