Bidrag till Svenska Stadsförfattningens Historia. 193 



tungan till dem, "som bruka handel, vandel och borgarenäring", hvar- 

 emot alla andra gårdsegare såsom "furstar, grefvar, friherrar, adelsmän, 

 prester, bönder och andre" blott skulle utgöra någon hjelp till stadens 

 byggning af deras hus, "eftersom tidens lägenhet kan fordra" [ ). Äfven 

 enligt Johan III:s hithörande förordningar voro blott de adelsmän och 

 herretjenare, som idkade borgerlig näring, också underkastade borgerlig 

 tunga 2 ), hvaremot han sökte hjelpa saken genom att strängeligen för- 

 bjuda alla andra frihetsbref än dem K.M. sjelf utfärdat 3 ). Mot pre- 

 ster och bönder visade han sig dock strängare: alla sådana, som köpt 

 hus i Stockholm och ej sjelfva bebodde dem '), skulle enl. Kbr. 8 / n 1577 

 upplåta dem till köp åt borgare efter mätismannaordom eller ock hafva 

 förbrutit dem "under oss och Kronan" 5 ). Carl IX såsom Hertig och 

 Konung var den, som gjorde de kraftigaste försöken att rensa stä- 

 derna från alla oborgerliga elementer och i allmänhet att skydda dem 

 för allt slags intrång, vare sig af in- eller utländske. Till en början 

 riktade han sin uppmärksamhet på Frälsets utestängande från städer- 

 na 6 ) och förordnade för Nyköping, Mariestad och Örebro 1580-1584, 

 att ingen borgare skulle få på något sätt afhända sig gård eller grund 

 under Frälset vid 40 marks böter eller (för Mariestad) bördsrättens 

 återfallande till honom igen "). Dessa bestämmelser utvidgades seder- 



1) Jmfr Kbr. till Jönköping af 28 | 4 1561, till Westervik % 1561. — I skepps- 

 gärden 1566 skulle alla i städerna boende deltaga. Enl. Kbr. till Kalmar 28 | 8 1566 

 skulle Kon:s tjenare, som ej idka borgerlig näring, blott hjelpa till stadens befästning. 

 RRegistr. 



2) Se t. ex. Priv. för Sthm 1570 § 4, Kbr. 1589 om Norrl. segl. jcmte en mängd 

 andra. — Dock skulle enl. Kbr. till Rådet i Upsala l4 | 10 1583 alla gårdsegare utan 

 undantag hjelpa till vid byggn. af hospitaler, Rådstufva o. a. d. RRegistr. 



3) Kbr. 22 | 8 1573, d:o ,4 |, 1585. I det senare brefvet påpekas särskilt ogiltig- 

 heten af frihetsbref från Hertig Carl eller andra hans syskon, "efter vi här i vårt kon- 

 gerike icke känna någon god före att vara vår like i makt och välde." — Nordin. 

 Sami. Hist. Urb.Sv. 



4) Detta skulle äfven gälla om borgarne sjelfva, så vida de ej hade barn, som 

 kunde öfvertaga desamma; enl. Kbr. I6 |, 1573 till Ståth. i Sthm. 



5) Nordin. Sami. Hist. Urb.Sv. Det heter i detta, bref besynnerligt nog, att prester 

 och bönder uppköpa de flesta hus, som kunna vara till salu i Sthm, dem de sedan 

 förhyra åt löst parti, som ej göra någon rättighet till staden. 



6) Redan Johan lU hade dermed gjort början, i det han vid bördsrättens inlö- 

 sande i städerna (hvilket af honom till och med anbefalltes: se Kbr. af 1582, 87 o. 

 91: RRegistr.) förbjöd att sälja jorden under Frälset. 



7) Bref till Nyköping af 1580 och 1584 (Sami. St.Priv. i R.Ark.); Priv. för 

 Mariestad 1583 § 2 (Tidström de M. p. 40), bref till Örebro af 1584 (förut anfördt). 



13 A 



