8o Junta de Ciències Naturals de Barcelona 



tre mesos herboritzà Llenas per la dita Vall, i resultat 

 d'aquestes excursions botàniques, fou el descubriment de 

 34 espècies noves per a Catalunya, segons consigna Cadevall 

 en ses «Notas fitogeogràficas criticas». Moltes de les plan- 

 tes recuUides a la Vall d'Aràn figuren en la col•lecció del nos- 

 tre Museu. En 1909, el Germà Sennen, que havia ja comen- 

 çat les investigacions sobre la flora catalana, continuades 

 després amb tanta intelligència, feu ofrena al Museu d'una 

 col•lecció de plantes de l'Empordà, en nombre de més de 

 quatre centes. Per fi, en 19 10, visità Llenas, igualment per 

 encàrrec de la Junta de Ciències Naturals, Tarragona i Sa- 

 lou, i més tard La Cènia i ses muntanyes. 



Però, dissortament, cregué la Junta de Ciències Naturals, 

 que devia donar-se per cumplida la tasca encarregada a En 

 Llenas, i en sessió del 14 de Juliol de 1910, acordà donar per 

 terminada dita missió, o siga el formar l'Herbari de Cata- 

 lunya i determinar i rotular els vegetals del Parc de Barcelo- 

 na. La part botànica, caigué des d'aliavors en el més lamen- 

 table oblit. 



Aixi, com a resultat de les exploracions botàniques es- 

 mentades, ens queda un Herbari amb el miler de plantes 

 catalanes més avall detallades i la col•lecció susdita del Germà 

 Sennen. L'Herbari català està doncs tot just iniciat. 



La Flora de Catalunya, per la gran diversitat de condi- 

 cions climàtiques i estacionals, és, sens dubte, de les més 

 riques d'Espanya i aiximateix d'Europa. ^Còm pot donar, 

 mai sigui sinó lleugera idea d'ella, un Herbari amb un miler 

 de plantes? I, si es té en compte que avui l'investigació mor- 

 fològica fila molt prim, i no s'acontenta amb les varietats 

 linneanes, sinó que distingeix formes tot just diferenciades, 

 es compendrà la necessitat de multiplicar els exemplars 

 de tal faisó que, un Herbari com el de Catalunya, es pot dir 



