220 



Junta de Ciències Naturals de Barcelona 



<JS 



Fig. 8 



ment de una fauna, o sigui la distribució i catalogació dels 

 organismes en la regió esplorada, i la topografia del costat 

 Sut de la badia de Roses i costa empordanesa. I això és 



lo que principalment ens proposà- 

 vem iniciar nosaltres. 



Com pot veure's en el croquis de la 

 làmina adjunta, el fons del mar de- 

 vant aquella costa, forma una plana 

 sub-marina de lleugera pendent entre 

 el Cap de Creus i el Cap Negre; es lo 

 comú en la desembocadura dels 

 rius, estenenent-se més o menys, 

 segons la importància de aquests. 

 A cada un dels dos estrems de la 

 plana que dividida en dugués parts 

 dóna lloc a la plana Bolívar i a la 

 plana d'Empúries, presenta el fons del mar com un recolza- 

 ment anomenat Rec, prenent el nom de rec del Cap el de 

 prop del Cap de Creus, i rec de Llafranc el situat davant 

 del Cap Sant Sebastià. 



Més al N.;, davant del Rosselló, en la costa Catalana de 

 França, l'aspecte és el mateix (fig. 9). La inmensa plana del 

 Tech pren encara major extensió queia d'Empúries, formant 

 una recolzada entre dos recs, anomenada plana Roland; el 

 rec N., pren el nom del fundador del laboratori de Banyuls- 

 sur-Mer, Enric de Lacaze-Duthiers. 



La fondària a que arriven aquests recs no és menysprea- 

 ble, oscilant entre 600 i 800 metres. 



La constitució del fons és de les més apropiades per el 

 desenrotllo dels animals marins, presentant grans extensions 

 de sorra fins a 30 metres de fondària, amb clapes d'algues 

 en les cales i recolzades en la costa, sobretot per els voltants 



