232 Junta de Ciències Naturals de Barcelona 



els Sphcerechinus granularis Lamarck, Psammechinus micro- 

 tuberculaius Blainville, Antedon rosacea Linck, Chaetaster 

 longipes Retzius, etz., i aixís mateix hi son nombrosos els 

 cucs i alguns crustacis Pisa, Ilia, Maia i altres. 



La separació entre la tercera i quarta zones, vé senyalada 

 en tota la extensió de la costa, pel límit entre la sorra que 

 forma la platja litoral fins a 27 v 32 metres de fondària 

 màxima, i els llots o fangs del llarg o d'alta mar, com se veu 

 en la adjunta làmina. La fauna cambia aquí en la zona co- 

 ral 'lífera de una manera radical, presentant-se ja comun- 

 ment els solenogastres, cefalòpods, els equinoderms Antedon 

 phalangium Muller, Echi?íiis meló Lamarck, i E. aciitus 

 Lamarck, Spatangus. Schys;;aster i Echinocavdium, els opis- 

 tobranquis Tethys, els crustacis Dromia, les Retepora, i les 

 esponges Esperella, Cliona, Spongelia i Suberites. 



Les altres zones resten per nosaltres per explorar, ha- 

 vent-nos portat de les mateixes els pescadors de davant del 

 Cap de Creus, el Cidaris cidarisTh. Mortensen, Stylocidaris 

 affinis Philippi, Dendrophyllia ramea Linne, Antipathes 

 i el crustaci Anapagurus laevis Thompson, associat amb 

 l'actinid Epi^oanthus parasiticus Gray. 



En las figuras i i 9 i làm. adjunta, es pot veure la distri- 

 bució de les diferentes fondàries i constitució del fons en 

 tota aquesta regió, estació marina excellent com cap altra de 

 nostra costa. 



