234 Junta de Ciències Naturals de Barcelona 



càpods, amb rara presència de larves d'altres organismes 

 animals, ouets, etc. 



c), algues microscòpiques representades essencialment 

 per diferentes espècies de Ceratium. sobretot el C. massiliense 

 Gourr. i C. trichoceros Ehr.. i qualque Peridinium. 



d), arrossegant el filat de plankton amb una obertura de 

 5 c/m. de diàmetre i velositat de uns 3, 5 km. per hora, als 

 100 metres àe camí hi havia en el fons i parets d'aquell, uns 

 tres centímetres cúbics nets, d'organismes planktònics. 



Per lo que's referei.K a deduccions, no cal dir que no se'n 

 pot fer cap en base de tan reduides exploracions, ni és això 

 lo que'ns proposàvem. Per a estudiar el plankton, ses varia- 

 cions qualitatives i quantitatives, composició, relació amb els 

 fenòmens hidrografies, corrents, tràngui. etc, és precís por- 

 tar a cap una sèrie d'observacions i experiències continuades 

 durant un període mínim de un parell d'anys, repetint les 

 cuUites a diferents fondàries, hores del dia, i estacions del any. 

 Al mateix temps deuen combinar-se les medicions de tempe- 

 ratura i salinitat del aigua. 



En quan a la preparació, crec convenient detallar aquí 

 la regla general d'operació seguida per nosaltres, a base de 

 tractar Vauftrieb pel sublimat bullent. A aquest fi, se calenta 

 en la càpsula de porcelana el sublimat, aproximadament en 

 quantitat igual a la de l'aigua del plankton. (per a lo qual pri- 

 merament deu procurar-se reduir el volum d'aquesta, filtrant 

 amb filtre de seda l'auftrieb). Un cop bull, se tira de cop en 

 el pot de plankton, morint instantàniament i quedant fixats, 

 tots els animalets que'l forman, molts d'ells purament mi- 

 croscòpics, depositant-se en el fons amb la mateixa actitut 

 com los ha sorprès la mort. Un cop morts, se sustitueix tot 

 el líquid del pot, per aigua dolça neta, per a rentar-los be, a 

 quin fi se càmbia aquesta cinc o sis vegades. Té de posar-se 



