BOTANISKE HAVER 



301 



taniske Professorer ved Universitetet, som har faaet Boligen tildelt 

 og dermed Forpligtelsen til at have Tilsyn med Haven, hvilket vilde 

 have været rimeligt, men de Professorer, som henyttede Haven, har 

 sikkert haft en vis Indflydelse paa Driften. 



Den heromte Ole Worm har i sin Tid haft Haven nnder sig, 

 ligesaa har Rasmus Caspar Bartholin haft den i sin Varetægt. 

 Sidstnævnte nærede saa megen Interesse for den, at han skænkede 

 1200 Kronedalere til et Legat (stiftet 5. Dec. 1696, konfirmeret 8. 

 Nov. 1698), „hvoraf dend Aarlig Rente skal bruges til hielp at holde 





/imt/jc . e/c 



Fig. 124. 



en Urte Gaards-Mand for in Horto Botanico, samt at kiøbe frem- 

 met frøe og Planter." Det synes, som om Haven delvis har været 

 anvendt til Lysthave for den derboende Professor. I al Fald klager 

 Johannes de Buchwald i 1723 over, at „vores hortus botanicus 

 haver til dato haft for lidet rom", og foreslaar, at Haven bliver „med 

 et Planckeværck afdeelt, saa at den Hr. Consistorialis, som opterede 

 samme Residence, maatte have dend deel af haven, som er neest bag 

 huuset, og dend anden part, som ligger mod skidenstrædet, borte til 

 horti botanici brug." Joh. de Buchwald udgav i 1720 en paa Latin 

 skrevet Bog: „Specimen Medico-Practico-Botanicum" med Beskri- 

 velse af en Del Urters Anvendelse oversat paa Tysk af hans Søn B a 1- 

 thasar Johannes de Buchwald, 1721, af hvilket Værk det 

 fremgaar, at Planterne i den botaniske Have er bleven omplantede i 

 Aaret 1719 og anbragte i alfabetisk Orden. 



