302 DANMARKS HAVEBRUG OG GARTNERI 



Efter Ildebranden i Kobenhavn 1728 blev Haven noget formind- 

 sket i Areal paa Grund af de omliggende Gaders Regulering. Haven 

 trængte saaledes allerede den Gang til at blive flyttet til en rumme- 

 ligere Plads, men der skulde dog hengaa over 40 Aar inden nogen 

 Forandring i denne Henseende skete. I dette Tidsrum hører man 

 ikke meget til Haven, og med de Midler, der stod til Havens Dispo- 

 sition, lod sig heller ikke meget udrette; 1655 hører vi dog, at Haven 

 havde en Gartner, som fik 30 Rdl. i aarlig Løn. I 1769 begyndte det 

 at dages for Haven. Christian VII skænkede nemlig ved Reskript 

 af 3. Februar 1769 2500 Daler til Universitetet, „hvoraf Renten 

 skulde anvendes til Havens „Istandsættelse og bestandige Dyrkelse." 

 Og nu var der endda Udsigt til Udvidelse paa Stedet, idet Kongen 

 1770 lovede at ville øge den botaniske Have med Communitetets 

 Have og ved indtrædende Vakancer tillige med de Haver, som Sogne- 

 præsten og 1ste Kapellanen ved Frue Kirke sad inde med. 



Det er sandsynligt, at CJi risten Friis Rottbøll, som var 

 Professor i Medicin ved Universitetet og som nylig ud mod Skiden- 

 strædet havde faaet opført et Væksthus af 16 Fods Længde og 8 

 Fods Rredde, med Glæde har imødeset den i Udsigt stillede Udvi- 

 delse, men iovrigt har Universitetets Styrelse næppe billiget Planen, 

 i al Fald kommer den ikke til Udforelse. Kongen fremkommer nu 

 med et nyt betydeligt Tilbud, idet han s. A. skænker Universitetet 

 en Del af O eder s botaniske Have ved Amalienborg (hvorom mere 

 senere) med samt Bibliotheket, dertil 5000 Kr. til Istandsættelse og 

 aarlig 300 Rbd. af Partikulærkassen til Vedligeholdelse. Rottbøll er 

 imod Flytningen og udtaler sig saaledes om Universitetshaven: .... 

 „jeg kan calculo Mathematico bevise, at der med al Magelighed kan 

 staae over 2000 Spec, som er alt det den upsalske Have har," men 

 Universitetet modtager dog Gaven og allerede samme Aar sker Over- 

 tagelsen. Universitetshaven blev dog i Brug endnu i 8 Aar, hvorefter 

 den blev overdraget som en Lysthave til den Professorbolig, som 

 den havde været knyttet til. 



Af denne ældste botaniske Have i Danmark eksisterer to Planer. 

 Den ene, som er gengivet her i Fig. 123, viser Haven, saaledes som den 

 saa ud i 1757. Den anden Plan — Fig. 124 — maa formodes at være 

 tegnet mod Slutningen af Havens Eksistens; det synes som den fore- 

 liggende Plan er Forslag til Udvidelse af Haven. Figuren her er re- 

 produceret efter en Tegning, som findes i Raadhusarkivet, rimeligvis 

 en Kopi af ret ny Dato efter en ældre Tegning i det store Kongelige 

 Bibliothek. 



