BOTANISKE HAVER 307 



skulde opvarmes ved varmt Vand, de to andre derimod ved de sæd- 

 vanlige Røgkanaler. I 1843 blev er bevilget 9000 Rdl. til Opforelse af 

 et Palmehus, 26 x\len langt, 12 Alen højt, 11'/, Alen bredt, og et Orchi- 

 déhus paa 12 Vinduer i to Afdelinger, 26 Alen langt, 5', Alen bredt 

 og 4^/2 Alen højt. Og endelig blev i 1846 et ældre Hus delvis ombygget. 

 Mørch var dod i 1842, og i hans Sted udnævntes fra 5. Oktober s. A. 

 August Weilbach (f. ^Vn 1813 i Kobenhavn, d. sammesteds "/& 

 1868) til Botanisk Gartner. Weilbach, der havde faaet sin Uddannelse 

 i Fredensborg Slotshave og i Botanisk Have, tog 1835 Kunstgartner- 

 eksamen, var en Tid Medhjælper i Botanisk Have og rejste derpaa 

 i Udlandet, hvorfra han blev kaldt hjem ved Mørchs Død. Han var 

 en meget nidkær og duelig Embedsmand, som med Iver tog sig af Ha- 

 ven og interesserede sig meget for dens Historie og dens Udvikling. 

 I 1844 fik Haven en Udvidelse paa 6 Skæpper Land, idet en Have, 

 som havde hørt under Soetaten, blev overladt til Universitetet. Der 

 forlangtes først en ret stor Sum i Afstaaelse, hvilket foranledigede 

 Havens Direktør til at udtale, at man, hvis dette Krav opretholdtes, 

 hellere maatte søge Haven flyttet eller subsidiært anlægge en Filial- 

 have udenfor Byen. Kongen resolverede derefter, at Jordstykket 

 skulde afstaas, mod at der opførtes et Plankeværk som Grænse og 

 foretoges nogle Reparationer paa Bolværket mod Mastegraven samt 

 udbetaltes Holmens Overekvipagemester en aarlig Sum af 200 Rbd. 

 som Afsavn for Haven. 



Professor Schouw trak sig 1852 tilbage fra sin Stilling som Direk- 

 tør, og Professor Liebmann blev hans Efterfølger. Efter hans Død 

 i 1856 antoges daværende Bibliothekar Joh. Lange til Direktør for 

 Haven. 



Professor Schouw havde i 1847 udgivet en „Foreløbig Fortegnelse 

 over Havens Planter, hvilket Værk var ledsaget af en Plan over hele 

 Anlæget. Da Haven efter den Tid, indtil den i Begyndelsen af 70erne 

 skulde flytte bort fra Gammelholm, ikke gennemgik væsentlige For- 

 andringer, giver dette Kort (se Fig. 128) god Oplysning om Havens 

 Udseende i dette Tidsrum. Den laa lunt inde mellem Bygninger, vær- 

 net mod skarpe Vinde fra Nord og Nordøst, hvilket sikkert har været 

 til Gavn for mange Planters heldige Trivsel, men paa den anden Side 

 har andre Planter, som netop lykkes bedst under mere aabne For- 

 hold, kun kunnet mistrives dér. Husene laa dels direkte i Forbin- 

 delse med Beboelseshusene, dels frit, nogle af dem laa med Facaden 

 mod Syd, andre vendte mod Sydvest. De urteagtige Planter var sam- 

 lede i regelrette Kvarterer, enaarige, toaarige og fleraarige hver for 

 sig, ligeledes var Lægeplanter og indenlandske Planter plantede i re- 

 gelmæssige Kvarterer. Den øvrige Del af Haven var udlagt i Plæner 

 og Busketter, den største Del af Arboretet laa i Havens sydlige Del. 

 Alpeplanter dyrkedes paa Stenhøje paa tre forskellige Steder i Haven 

 og Vandplanter i et regelmæssigt Bassin, hvilket dog led af den 



20* 



