BOTANISKE HAVER 



317 



København havde faaet sig en ny botanisk Have og var derved 

 bleven et værdifuldt Parkanlæg rigere. Den af Flindt udarbejdede 

 Plan viste sig ogsaa i sin færdige Skikkelse at være et smukt Anhtg, 

 som Aar for Aar blev skønnere og skønnere, saa at man med en vis 

 Ret kan sige, at kun faa botaniske Haver i Verden i landskabelig 

 Henseende staar over vor Have. (Fig. 133.) 



Haven har Form som en uregelmæssig langstrakt Firkant, c. 

 380 m lang og 270 m bred, mod Øst skærer Observatoriets Grund sig 

 som en Oval ind i Havens Areal. Haven, der ved sit Anlæg maalte 

 9"' 4 hekt. (17^-, Td. Land), bestaar af et større Dalparti, hvori den 



Fig. 134. Stenhøjen i Botanisk Have 1918. 



9,000 □ m store Sø — den omdannede Stadsgrav — befinder sig. 

 Vandspejlet er Vjtm over Havets Overflade, Søens Dybde er omkring 

 3,20 m., frisk Vand kan tilføres ad en underjordisk Ledning fra Sorte- 

 damssøen. Fra Dalpartiet hæver Terrænet sig til den ene Side (Øst 

 og Sydøst) temmelig stejlt opimod Boulevarden og Observatoriebak- 

 ken, dennes højeste Punkt er 13 m; til de andre Sider stiger Terræ- 

 net mindre brat og breder sig snart ud i en stor jævn Flade, som 

 indtager den største Del af Haven. Paa dette Plateau er Funktionær- 

 boligerne, Musæet og senere Botanisk Laboratorium byggede; Vækst- 

 husene ligger i Havens nordre Del, dels paa Plateauet, dels i Dal- 

 sænkningen. 



Ved Beplantningen af Arboretet blev der fulgt en systematisk 

 Plan, hvorefter hver enkelt Families Træer blev plantede i Grupper 



