BOTANISKE HAVER 



321 



Forklaring til 



1. Enaarige Planter. 



2. Planteskole. 



3. Forsøgsareal. 



4. Ubestemte Planter. 



5. Stenbede. 



6. Solvblad familien. 



7. Pilcfamilien. 



8. Magnetisk Observa- 

 torium. 



9. Skolekvarter. 



10. Danske Planter. 



11. Dansk Stenhøj. 



12. Mosebed. 



13. Rubus (Brombær). 



14. Granfamilien. 

 li). Taksfamilien. 



16. Taxodium. 



17. Ginkgo. 



18. Slyngplanter fLøv- 

 giiiig). 



19. Birkefamilien. 



20. Gedebladfamilien. 



21. Hasselfamilien. 



22. Mandelfamilien. 



23. Vedbendfamilien. 



Tallene paa Plan af Botanisk Have 1905. 



24. Hamamelidaceæ. 



25. Kornelfamilien. 



26. Hydrangea. 



27. Ærteblomstrede. 



28. Æblefamilien. 



29. Rosarium. 



30. Sommerbede for 

 Koldhusplanter. 



31. Sommerbede for 

 .\lpeplanter. 



32. Varmebedsanlæg. 



33. Espaliermure. 



34. Jordmagasin. 



35. Ælmefamilien. 



36. Cellidaceæ. 



37. Skaalfrugtfamilien. 



38. Lønfamilien (ell. 

 Ahornfamilien). 



39. Valnodfamilien. 



40. Magnoliefamilien. 



41. Actinidia. 



42. Platanfamilien. 



43. Morbærfamilien. 



44. Gøgeurtgruppe. 



45. Bignoniaceæ. 



46. 



47. 

 48. 

 49. 

 50. 

 51. 

 52. 

 53. 

 54. 

 55. 



56. 



57. 

 58. 

 59. 

 60. 



61. 

 62. 

 63. 

 64. 



Anacardiaceæ og 

 Rutaceæ. 

 Olietræfamilien. 

 Ribsfamilien. 

 Stenhøje. 

 Cypresfamilien. 

 Alperose fa mi lien. 

 Rosenfamilicn. 

 Berberisfamilien. 

 Lindefamilien. 

 Vrietornfamilien, 

 Benvedfamilien, Sta- 

 phyleaceæ. 

 Pibevedfamilien 

 (Philadelphus). 

 Paulownia. 

 Ibenholtfamilien. 

 Kristtornfamilien. 

 Hestekastaniefa- 

 milien. 



Buksbomfamilien. 

 Prydgrupper. 

 Biologiske Grupper. 

 Kjælnere Buske. 



Lov af V4 1888 blev der, samtidig med at der blev sikret Midler til 

 andre Instituter under Universitetet, bevilget c. 200,000 Kr. til Opret- 

 telse af et Planteanatomisk Laboratorium. Laboratoriet opførtes i 

 Aarene 1888 — 90 i Havens vestre Del paa den Plads, hvor det nord- 

 amerikanske Arboret laa, og Haven i snævrere Forstand mistede der- 

 ved et ret betydeligt Areal (omkring Vs hektare). Laboratoriet toges 

 i Brug i 1890. Kort efter udkastede Professor Warming Plan til at 

 faa omdannet en Del af „Medicinsk Kvarter" til et „Biologisk Kvar- 

 ter". Omtrent Halvdelen af det medicinske Kvarter blev omdannet 

 til det ny Formaal; endvidere anlagdes i samme Hensigt en Del Grup- 

 per i de tilgrænsende Plæner. I det følgende Ti-Aar foregik ikke storre 

 Ændringer indenfor Haven: men i Aaret 1902 fandt en Personæn- 

 dring Sted, idet Gartner Friedrichsen paa Grund af fremrykket Al- 

 der søgte sin Afsked. I hans Sted ansattes fra ^/n 1902 Axel Lange 

 (f. paa Frederiksberg */i2 1871) som Botanisk Gartner. 



Polyteknisk Læreanstalt, som i Slutningen af 80erne var bleven 

 bygget tæt op til Botanisk Have og var taget i Brug 1890, blev, som 

 Aarene gik, snævrere og snævrere for dens stærkt voksende Virk- 

 somhed. Der fremkom derfor c. 1903 et Ønske om, at Haven vilde 

 afstaa et Areal langs Farimagsgade, saaledes at Læreanstalten kunde 

 faa den længe tiltrængte Udvidelse. Til Erstatning derfor skulde Ha- 

 ven paa et vist Aaremaal (50 Aar) have en Kommunen tilhørende 

 Grund, som stødte op til Haven. Haven mente ikke — særlig af Hen- 

 syn til den Betydning, det polytekniske Studium har for hele Landet 

 — at kunne modsætte sig den fremstillede Plan. I Overensstemmelse 



21 



