BOTANISKE HAVER 323 



Efter at Professor Warming med Udgangen af 1911 havde søgt 

 sin Afsked, blev Professor C. Raiinkiær (f, ""/a 1860 paa Raunkiær- 

 gaard, Jylland) Direktør for Haven. 



Af Ændringer indenfor Haven, foretagne i Tidernes Lob, kan for- 

 uden de ovenomtalte nævnes nogle ret betydelige Omlægninger af 

 Stenhøjene, Anlæg af Stenhøj paa Foden af Observatoriebakken, og 

 i 1918 Omlægning af Biologisk Kvarter i regelrette Bede, hvorved 

 vandtes saa megen Plads, at „Medicinsk Kvarter" eller som det nu 

 kaldes „Undervisningskvarteret" kunde faa noget af det i 1892 mi- 

 stede Areal tilbage. 



Havens nuværende Bestand af Embedsmænd og Funktionærer er 

 som følger: Hele Institutionen staar under Havens Direktør, dog sty- 

 res det plantefysiologiske Laboratorium uafhængigt heraf af Profes- 

 soren i Plantefysiologi (Professor W. Johannsen, f. ^,2 1857 i Ko- 

 benhavn) med Hjælp af en Assistent. Ved det planteanatomiske La- 

 boratorium er ansat en Assistent, og ved disse to Laboratorier findes 

 en fælles Portner og Laboratoriebetjent. Musæet ledes af Musæums- 

 inspektøren med Hjælp af en Amanuensis, en Konservatrice og en 

 Musæumsbetjent: Bibliotheket styres af Bibliothekaren. Plantebe- 

 stemmelsesarbejdet i Haven besørges af en Haveamanuensis. Haven 

 ledes af den botaniske Gartner med Hjælp af (Jan. 19191 2 Under- 

 gartnere, 3 Medhjælpere, 2 Fyrbødere, 4 Opsynsmænd, samt c. 20 

 mandlige og kvindelige Personer, som delvis er gartnerisk uddan- 

 nede; det aarlige normerede Arbejdsdageantal er 7,000. 



Til Bygningernes Vedligeholdelse er der beregnet 9,000 Kr., som 

 er opført paa den samlede Sum til Universitetets Bygningers Ved- 

 ligeholdelse. Hvert 5te eller 6te Aar maa der med særlig Bevilling 

 finde en Hovedreparation af Husene Sted, ved hvilken Lejlighed al 

 Jærnværk og Træværk bliver efterset; alle løse Vinduesrammer ned- 

 tages (Fig. 136 viser Palmehuset under Reparation 1906; Vindues- 

 rammerne i venstre Side er nedtagne), efterses med Kitning og Maling. 



Der er i de tidligere Afsnit talt om fire forskellige Haver, som 

 har været knyttede til Universitetet, men mellem disse Haver gaar 

 der mange Baand, som gør, at man med fuld Ret kan tale om Ha- 

 verne som en enkelt Have, thi ved hver Flytning er Planter — baade 

 Frilands- og Væksthusplanter — fra den gamle Have bleven over- 

 fort til den ny. Havens Embedsmænd har stedse været med at lede 

 Flytningen og Forbindelsen med Universitetet har stadig været til 

 Stede, selv om den ikke al Tid har været saa fast og direkte som 

 nu. Og medens der i det foregaaende hovedsagentlig er talt om de 

 topografiske, administrative, økonomiske og personelle Forhold ved 

 hver enkelt af de fire Haver, skal der i det følgende prøves givet en 

 Fremstilling af, hvilken Betydning Haven har haft som Plantesam- 



21* 



