BOTANISKE HAVER 345 



Have. I 1895 maatte denne afgive ^/z Td. Land langs Vestsiden til 

 Jæmbanestationens Udvidelse og samme Aar maatte den afstaa et 

 smalt Jordstykke langs Nord- og Østsiden for at der kunde skaffes 

 Plads til Anlæggelsen af en privat Vej. Landbohøjskolens Have mi- 

 stede i 1892 et mindre Jordareal, fordi Højskolens Hovedbygning 

 skulde udvides. 



De to Haver har siden 1869 staaet under samme Styrelse. Først 

 havde Skolens Botaniklærer den botaniske Del under sig, Havebrugs- 

 docenten den økonomiske Have under sig, men senere overtog den 



Fig. 145. Fra Forstbotanisk Have. Stenhøjen. 



sidste Driften af begge Haverne, dog saaledes, at Botaniklæreren 

 havde Indseende med Nyplantninger og Bydninger i Arboretet saa- 

 velsom med Ændringer i det urteagtige botaniske System. Haveassi- 

 stenten var dels stillet til Baadighed for Havebrugslæreren, dels for 

 Botaniklæreren, han havde Bolig i Haven og havde Tilsynet med den 

 daglige Drift. I denne Stilling har en Bække bekendte Havebrugere, 

 nemlig Tyge Bothe, St. Nyeland, D. T. Poulsen, L. Helweg 

 og Alfr. Bruun virket. I 1892 ansattes en fast Gartner, hertil ud- 

 nævntes Alf r. Bruun, som skulde have den daglige Drift af Haven 

 under sig med Ansvar overfor et Haveudvalg bestaaende af Lærere 

 ved Højskolen. Da Bruun i 1902 blev Lærer ved Skolen, blev han 

 tillige Efor for Haven og samtidig ophævedes Haveudvalget. 



I Forsthaven blev der fra først af — som før nævnt — især plantet 

 Ege og Naaletræer, af disse er yderst faa tilbage, og de store Naale- 

 træer, som hører til denne Haves Seværdigheder, er for største Delen 

 plantede 1864. Men i 80erne og i Begyndelsen af 90erne blev der 



