354 DANMARKS HAVEBRUG OG GARTNERI 



KNUTHENBORG, i hvis over 500 hekt. store Park flere sjældne 

 Træer er plantede, ofte i et betydeligt Antal Eksemplarer. Denne Park 

 er under Overgartner J. K. Jørgensens Ledelse. 



Det andet lollandske Arboret findes paa HARDENBERG. Her er 

 der mere I ^t an paa et større Artsantal; det mindre Areal, som her 

 raades over, begrænser ganske naturligt Individantallet. 



De vigtigste Træer i Hardenberg- Arboretet af nogen betydelig 

 Størrelse er plantede omkring 1840, andre for omkring 40 Aar siden. 

 Endelig er der i Tiden fra midt i 90'erne og op til den nyeste Tid 

 indkobl mange sjældne og smukke træagtige Planter, saavel Naale- 

 træer som Lovtræer, bragt til Veje af den for Samlingerne saa stærkt 

 interesserede Overgartner Ghr. Jørgensen. 



1 Samlingen findes en over 100-aarig Corylus coliirna, lim høj, 

 en ca. 80-aarig Liriodendron tiilipifera, 17 m høj, 40-aarige Pinus 

 pence, Magnolia Soulangeana, Primus hisitanica og Tbuyopsis dola- 

 brata; en 210-aarig Tilia platyphijUa, 26 m høj, en 25-aarig Picea 

 omorica, 6m høj og af samme Alder en Liquidambar styraciflua, 

 6m høj, endvidere Cedrela sinensis og Gymnockidus canadensis. Af 

 Naaletræer findes ca. 200 Arter og Former, fordelte paa 23 Slægter, 

 deraf har Abies alene 31 og Pinus 38 Arter og Former. Af Løvtræer 

 findes op imod 850 Arter og Former, fordelte paa 177 Slægter. Som 

 særlig rigt repræsenterede Slægter kan nævnes Cratægus med 33, Pru- 

 nus med 25, Quercus med 39, Spiræa med 64 og Acer med 37 Arter 

 og Former. 



LITTERATUR-FORTEGNELSE 



Vigtigste Literatur: Otto Sperling: Horlus Christianæus 1642. — Joh. de Buch- 

 wald: Specimen medico-practico botanicum, 1721. — Skrifter som udi det kjoben- 

 havnske St-lskab af Lærdoms og Visdoms Elskere ere fremlagte (Rottboll) 1770. — 

 J. W. Hornemann: Om den Kgl. bot. Haves nærværende Forfatning (i Athene) 

 1813. — F. Thaarup: Nogle Bidrag til det Kbh. Universitets bot. Haves Historie (i 

 Telegraphen) 1826. — Fr. Weber: Horlus Kiliensis, 1822. — L. Engelstoft og E. C. 

 VerlaufF: Udsigt over Kjøbenhavns Universitetsbygnings Historie, 1836. — F. 

 Thaarup: Materialer til den danske Stats Havekulturs Historie 1843. — F. 

 Didrichsen: For hundrede Aar siden (i Naturhistor. Tidsskrift) 1869. — Beretning 

 om Univervitetets paatænkle nye Botaniske Have, 1870. — Ratjen: Geschichte der 

 Universitåt zu Kiel 1870 — Joh. Lange: Fortegnelse over de i Veterinær- og Land- 

 bohøjskolens Have og i Forsthaven .... dyrkede Frilandstræer .... 1871. — Joh. 

 Lange: Erindringer fra Universitetets Botaniske Have ved Charlottenborg (i Bota- 

 nisk Tidsskrift) 1875. — H. Matzen: Universitetets Retshistorie 1879. — J. C. Ja- 

 cobsen og Tyge Rothe: Beskrivelse af Væxthusene i Universitetets botaniske Have, 

 1879. — Birket Smith: Dr. Otto Sperlings Selvbiografi, 1885. — Holger Hansen: 

 Den botaniske Have ved Amalienborg (i Historiske Meddelelser om Kjobenhavn, 

 3. Bind. — Den Kongelige Veterinær- og Landbohøjskole 1858 — 1908, Festskrift (.\lfr. 

 Bruun: Haverne) 1908. — J. Reinke: Der alteste Botanische Garten, Kiels, 1912. — 

 Forskellige Aargange af Badens Universitetsjournal, Engelstoft: Universitet og 

 Skole-Annaler, Selmers Akademiske Tidender, Lindes Meddelelser; Goos, Matzen, 

 Munch-Petersen: Aarbog for Kjøbenhavns Universitet; Chronik der Universitåt zu 

 Kiel. — Have-Tidende. — Dansk Hauge Tidende. — Tidsskrift for Havevæsen. — 

 Gartner-Tidende. — Akter fra Rigsarkivet (Sjæll. Miss. 374 (1770), 1441 (1777) 

 615 (1779), 239—41 (1788), Partikulærkammerets Ordreprotokol 1770. 



