— 412 — 



11. Kronbladenes Overflade: 



fløjlsagtig (velut): er foraarsaget ved, at de Vorter, hvortil Kron- 

 bladenes Overhudsceller er udtrukne, er særlig tætte og kraftige 

 (Fig. 3 a, S. 368); denne Karakter kan ogsaa findes bos vildtvok- 

 sende V. tricolor. 



ikke fløjlsagtig {n.velut): det almindeligste. 



12. Støvkornene, der i fugtig Tilstand set ovenfra er enten: 



hovedsagelig firkantede (Fig. 3d): tricolor, 

 hovedsagelig femkantede (Fig. 3e): arvensis eller 

 omtrent lige mange fir- og femkantede. 

 Mellem de firkantede kan findes enkelte trekantede (Fig. 3 c) og mel- 

 lem de femkantede enkelte sekskantede (Fig. 3 /). Set fra Kanten 

 er alle Støvkornene som Fig. 3 b. 



13. Bladstorrelse: 



smaabladede {parvifoliata) : Fig. le, S. 365 og 4 &, S. 369. En 

 Type fra Klitter; de smaabladede er vistnok altid tillige noget 

 kødfulde ; 



Blade af normal Type {grandijoliata): Fig. 1 a og 6 og Fig. 4 c. 

 Bladfladen er 3 — 4 Gange større end hos de smaabladede Klit- 

 typer. Bladene er ikke kødfulde. 



14. Bladform: 



ægformede, r undtakke de (ovat-cren) : (Fig. la): hos arvensis; 

 lancetformede, savtakkede {lanc-serr), (Fig. \h): hos tricolor. 



15. Akselblade: 



fjerdelte {pinn): hos arvensis (Fig. la); 

 haanddelte (palm): hos tricolor (Fig. Ib). 



16. Akselblades Midtflig: 



lovbladagtig udvidet (foliac): Fig. I d og e. (Midtfligen takket). 

 ikke lovbladagtig udvidet {n.foliac): Fig. 4a, & og c, S. 369. 



17. Vækstform: 



nedliggende Stængler {prostr): alle Stængler er transversalt 

 geotropiske (Fig. 5 b og c, S. 371). Findes mest i de vestjydske 

 Klitter. 



oprette Stængler {erect): Hovedstænglen er negativt geotro- 

 pisk (Fig. 5 a). Det almindeligste Tilfælde. 



18. Stængelfarve: 



anthocyanrode Stængler {atrop): findes mest i Klitter; 

 frisk grønne Stængler {n.atrop). 



19. Levetid: 



fleraarige, d. v. s. tueformet forgrenede i Jordskorpen [caesp): en 

 Karakter, der findes hos de fleste vestjydske og læsøske Klit- 

 typer (Fig. 5 b). Ofte 20 — 50 Sidegrene i Jordskorpen, 

 enaarige, ikke tueformet forgrenede {n.caesp): kun Sidegrene 

 ovenfor Jordskorpen . 

 Flere af disse Karakterer griber ind over hinanden og er derfor under- 

 tiden vanskelige at skelne fra hinanden. 



II. Disse forskellige her nævnte Variationer er arveligt forskellige. 

 Et af de mest slaaende Eksempler herpaa afgiver Planterne paa Fig. 5, S. 371 . 



