A HAZAI CARPINU80K LEVELÉNEK ÉS TERMÉSÉNEK HISTOLOQIÁJA 3 



hatom, hogy kristályoknak ily fontosságot nem lehet tulajdanítani, 

 mert egy és ugyanannál a fajnál előfordulhatnak, de hiányoz- 

 hatnak is 



A szivacsparenchima két-négy sorban elhelyezkedett, sejt- 

 közti járatokkal biró s a levél hosszirányában jól kifejlődött 

 sejtekből áll. 



A szivacsparenchima- sejtek leginkább buzogány alakú kris- 

 tályokat tartalmaznak. A kalciumoxalat-kristályok jelenléte a leve- 

 leknek áteső fényben pontozott (pellucida) külsőt kölcsönöz. Ez 

 a jelenség nem kerülte el De Candolle figyelmét sem, mikor 

 Prodromusában a CarpÍ7ius-ok jellegeit kiemelte, és B 1 e n k* volt 

 az első, ki ennek a jelenségnek az okát a kristályokban kimutatta. 



A Carpinus orientális lomblevelének palisadparenchimája 

 egysejtsorú, de a sejtek magasságbeli kifejlődése csak a felét 

 teszi az előbb említett fajok palisadjának. 



A szivacsparenchima két-, legföljebb háromsord. 



csmi 



1. ábra. Carpinus betulus lomblevelén 

 lévő levegönyilás keresztmetszete. 



2. ábra. Carpinus betulus lomb- 

 levél keresztmetszete. 300/1. 



A palisad- és a szivacsparenchima ily módú kifejlődéséből 

 érthető a két faj levéllemezének vastagságbeli különbsége. 



A Carpinus betulus és alakkörének levéllem ez- összvastagsá- 

 gának, a levél iilapi, közép és csúcsi részéből vett átlagát llO 

 p.-nak találtam, mely átlagból a szivacsparenchimára 60 — 66 [>• 

 esett. Ezzel a számadattal szemben a Carpinus orientális leve- 

 lének összvastagságát 60 {x-ban lehetett megállapítani, a melyből 

 a szivacsparenchimára 35 \í esik. Kiemelem, hogy a vizsgálati 

 anyagom a napfényérte fák koronáinak a széléről és nem az 

 árnyékban nőti részekről való. 



A Carpinus-ok levélerezete szétágazó, a középértől kihajló 

 oldalerek egyenes lefutásnak. Az erek szerkezetét Boubier a 

 legpontosabban tárgyalja. A vizsgált honi fajokban eltérést nem 

 észleltem, mivel pedig a levél nyelében haladó nyalábok a levél 

 főerében folytatódnak, azért a levéinyél tárgyalásával kapcsola- 

 tosan fogom ezeket tárgyalni. 



Már a lomblevél szövetelemeinek tárgyalása alkalmával 

 kitűnt, hogy a hazai Carpinus-sánk két csoportba oszthatók. Az 

 egyik alakkörbe tartozik C. betulus, C. carpinizza és mint joggal 



