4 SZTANK0VIT8 R. 



remélni lehetett a C. hetulus varietása is. A második csoportban 

 C. orientális foglal helyet. E felosztás jogosultságát a még ki- 

 mutatandó eredmények is igazolják. 



A lomblevél nyele. B o u b i e r munkájában a Betidaceae 

 családjába tartozó fajok levéliiyeleinek histologiájában felismerte 

 annak faji jelleggel bíró tulajdonságait. 



Vizsgálódásaiban a levélnyél alaprészének keresztmetszeté- 

 vel érte be és igy a C. orientális levél nyelébe haladó nyalábot 

 — két nagyot és egy kisebbet — karakterisztikus megkülönböz- 

 tető jelnek veszi. 



Meggyőződtem arról, hogy a levélnyél szerkezete fajonként 

 jellemző és mivel a levél nyele alapjától kezdve a levél lemezéig 

 igen változatos keresztmetszeti képeket nyújt, sorozatos metsze- 

 tekben igyekeztem a levélnyél szöveti elrendezését tanulmányozni. 

 Ennek folytán kiderült, hogy a hazai fajok közül a külső alaktan 

 révén is jól megkülönböztetett fajok szöveti szerkezetük révén 

 is igen jól megkülönböztethetők egymástól. 



Mielőtt a jellemzően kialakult jellegekre áttérnék, csak 



3. ábra. Carpinus betulus : a levélnyomnyalábok kialakulása. 



rövidesen említem meg a levélnyél szöveti szerkezetét, annál is 

 inkább, mivel Boubier alapvető munkájában részletesen meg- 

 emlékezik róla. 



A levél nyelét négyszögletes, vastag és egyenes falu sejtű, 

 egyszerű szőrökkel bíró epidermis fedi. A vizsgált fajok epider- 

 mise ebben a tekintetben teljesen megegyező. Az epidermis alatt 

 következik a kollenchimás vastagodása négy-öt sejtsorú hipoderma. 

 A hipodermát parenchimás alapszövet követi, mely utóbbit az edény - 

 nyalábok kialakulása szerint vagy az egyes nyalábok háncsrésze 

 mellett, vagy a nyalábok egyesülése alkalmával az egész nyaláb 

 gyűrű körül alakult egységes sklerenchimn hüvely választja el 

 a szállítószövetek elemeitől. Eitől a szöveti elrendezéstől egyet- 

 len megvizsgált faj sem tért el. A hazai fajok két csoportjára 

 jellemző a nyalábok száma. A Carpinus hetulus és alakkörének 

 levélnyelébe /léí, a Carpinus orientális- éh?i csak három nyaláb 

 lép be. A levélnyél-nyalábok eredésének felderítése czéljából a 

 szár keresztmetszetére is tekintettel kellett lennem. A nélkül, 

 hogy a szár szöveti szerkezetét behatóbban tárgyalnám, csak 

 rövidesen mutatok rá arra a különbségre, mely a levélnyél és a 

 szár szövetei között észlelhető. 



