A HAZAI CARPINUSOK LEVELÉNEK ÉS TERMÉSÉNEK HISTOLOQIÁJA 



9 



keletkezéshelye felé eső oldalán a C. betulus alakkörében két, 

 a C. orientális iiAl három nyaláb válik ki a virágzati tengely 

 edénynyalábgyűrűjéből. 



Az edénynyalábgyürűből távozó nyalábok később a me- 

 diánsík irányában ketté válnak s a kocsány alapszövetében 

 egymással szembe kerülve alkotják a kiipaesba folytatódó 

 nyalábrendszert. A kocsány alapszövete a virágzati tengelyből 

 való kidudorodása után először a mediánsikban hátul, majd a 

 transzverzális sík két irányában befűzödik. C. betulus és alak- 



8. ábra Carpinus betulus termésttartó kocsányának a szárból való kialakulása. 



körének kocsánykeresztnietszete 3—3 karélyü, a C. orientális 

 keresztmetszete két félkörös tagozódással tűnik ki. 



A mediánsík irányában történő szakadás a rövid kocsány 

 fél magasságában jön létre. A mi a kocsány szöveti szerkezetét 

 illeti, az úgy a háromkarélyú, mint a félköralakú keresztmet- 

 szettel bíró fajoknál teljesen egyező. A szakadási felületig ter- 

 jedő epidermis vékonyfalú parenchiniát zár körül. Ebben a paren- 

 chimás alapszövetben halad a sklerenchimás rosthüvelylyel körül 

 vett edénvnvaláb. 



"~^~~\ 



"Zj 



9. ábra. 1. Carpinus betulus, 2. Carpinus orientális terméstartó kocsánya km. 

 e. = epidermis, p. = parenchyma, eny. = edénynyaláb. 



A termés. A Carpiniisok termése makkocska, mely a peri- 

 gonlevelekkel összenőtt alsóállású maghonból keletkezik. A mag- 

 hon két termőlevélből alakult, de az egyik magkezdemény abor- 

 tusa folytán a termés csak egymagú. A makkocska a kupacson 

 ülő, oldalt összenyomott. Felülete erősen bordás, csúcsa felé 

 hegyesedő, csúcsán az elszáradó perigon pikkelyleveleit viseli. 

 A makkocska keresztmetszetének alakja faji jellegű. 



A Carpinus betulus és alakkörének termése keresztmetszetben 

 nem szabályosan elliptikus, hanem egyik oldalán a hossztengelylyel 

 párhuzamosan lapított, sklereidarétege hullámos körvonalú. 



