28 FUCSKÓ M. 



ébredése csak mélyreható átalakulás útján következik be, de még 

 igy is lassan, csak hosszadalmas hajtatás után, a mi az aéren- 

 chimaburjánzás idejét jelentékenyen késleltetni fogja. A tulaj- 

 donképeni hipertrofálás tehát csak az aktiv életképességek vissza- 

 szerzése után indulhat meg. 



Nem így áll a dolog a sarjakon, a melyeknek fiatal és 

 osztódásra képes sejtjei, melyekben az aktiv életjelenségek még 

 folyamatban vagy legalább is könnyen megindítható készenlét- 

 ben vannak. Itt a sejtek hipertrofiája a viz túltengésének beáll- 

 tával rögtön kezdetét veszi. 



Hasonló okokra vezetendő vissza a fás növények kérgében 

 fejleszthető aerenchima burjánzásának aránylag rövid idő alatt 

 való megindulása is. Az összehasonlításra különösen alkalmas a 

 Sambucus nigra. Ennek az ágai páratelt levegőben és a víz 

 alatt is néhány nap alatt a lenticzellákból kiduzzadó aérenchimás 

 pamatokat fejlesztenek, a melyek lassanként a kéreg távolabbi 

 részeire is szétterjednek. 



Ezzel szemben a burgonyagumók aerenchimásodása, a mint 

 már fenntebb is rámutattam, csak 3 — 4 hét alatt válik lát- 

 hatóvá. 



Összefoglalás. 



1. A kéreg aérenchimás burjánzása a gumó vizalatti részén 

 is bekövetkezik, nemcsak a páratelt levegőn. 



2. A lassú növekedésű sarjak hipertrofiás képződményei 

 kettős hipertrofia útján jönnek létre. Egyik az amilohipertrofia, a 

 melynek hatása a levegőnyílások záró sejtjeinek utólagos osztó- 

 dásában nyüvánul, továbbá a száraz hajtatásban különleges 

 hatása folyományaként lenticzellák képződnek, a melyek a rendes 

 lenticzelláktól abban különböznek, hogy állandó sejtsarjadzásuk 

 nincsen és hogy töltősejtjei transitorikus keményítőt tartalmazó 

 asszimiláló sejtek. 



A hidrohipertrofia az előbbinek hatását a víz túltengése 

 mellett elfedi, de teljesen nem semmisíthető meg, különösen 

 akkor nem, midőn a vízfeietti részek felülete száraz levegővel 

 érintkezik. 



A kettős hatás legjobban látszik a „papillák" keletkezésé- 

 ben. A „papillák" nem egyebek, mint burkolt duzzadmányok, 

 a melyeknek burkát a külső epidermis, vagy később az ebből 

 fejlődő periderma alkotja. 



Kellő nedvesség mellett a párolgás megakasztása oda hat, 

 hogy a sarjak felületén a burkolt duzzadmányok helyett szabad 

 duzzadmányok fejlődnek, a melyeken az amilohipertrofia hatása 

 már fel sem ismerhető. 



3. A kéreg burjánzási folyamatában ritmikus szakaszossá^ 

 észlelhető, a minek megfelelően a burjánzás termelte szövet is 



