SZAKOSZTÁLYI ÜGYEK 43 



egymástól. A Thuja tangeutiális metszetében a bélsugár parenehyma é.s a 

 hossztracheidák közötti sejtközök háromszögletesek, a Sioía-ban pedig 

 ezekről a helyekről két kis ferdén haladó csatorna indul a bélsugársejtek 

 ürege felé. Az elmondottakat mikroszkópi praeparatumokon is bemutatja. 



3. Moesz G. : ^A Marssonina Kirchneri Hegyi gombáról" ez. elő- 

 adásában ismerteti Hegyi D.-nek azt a két dolgozatát, melyben ezt az új 

 gombafajt leírja. Beszámol saját vizsgálatának eredményéről, nevezetesen 

 arról, hogy a Hegyitől kapott kapornövényen az új gombafajt nem tudta 

 megtalálni, helyette két más gombát talált, nevezetesen a Phoma anethí-t 

 és a Fusicladium depressum var. Petroselini-t. Bemutatja e két gomba rajzát. 



Schilberszky K. megjegyzi, hogy a Phoma Anethi meglehetősen 

 gyakori élősködője a kapornak. 



4. Szabó Z. : bemutatja Haberle: „Succincta rei herbariae Hun- 

 garicae et Transsilvanicae História. Budae 1830." ez. munkáját, mely 

 Haberle példánya volt, sajátkezű jegyzeteivel. E könyvbe egyik tanít- 

 ványa: C. Nagy, Haberle megöletésének történetét jegyezte. Bemutatja 

 továbbá Hummitzsch: „Panoráma der^Donau von Wien bis Pest, in 

 Vogelperspective gezeichnet" Wien, a 40-es években készült térképét. 



5. Moesz G. a szakosztály elé terjeszti a szerkesztőbizottság követ- 

 kező indítványát : „A szakosztály felhatalmazza a szerkesztőt, hogy az 

 elnökkel egyetértésben a segédszerkesztői dij (200 K) keretén belül, segéd- 

 szerkesztési munkák végzésére legjobb belátása szerint alkalmazhasson 

 munkaerőt". — A szakosztály az indítványt elfogadja. 



A növénytani szakosztály 1912 január 10-én tartott 172-ík ülésének 



jegyzökönyve. 



Elnök : Klein Gy. Jegyző : Moesz G. 



1. Bezdek J. : „A peradenyai, a toki/oi és a bronxparki botanikus 

 kertekről és a múzeumokról" tartott előadást. (Megjelenik.) 



2. F e h ó r J. : „Tátott pártás virágú gyujtovány fii'' példányokat mutat 

 be, melyeket a budai hegyek között talált. A gyujtoványfü virágjának 

 ilyen kialakulásáról az irodalomban nincs adat. Ezt a jelenséget a látogató 

 rovarokhoz való alkalmazkodással igyekszik magyarázni. 



F u c s k ó M. kifejti, hogy a virág kinyílása olyan jelenség, mely a 

 növekedésen és a turgorjelenségen alapszik. Alkalmazkodás és czélszerüsóg 

 itt nem játszik szerepet. Inkább azt mondaná, hogy a virágot még bimbó 

 korában olyan behatás érte, mely a csukott virág kifejlődését megaka- 

 dályozta. 



Fehér J. nem hiszi, hogy azt a behatást, mely a virágot bimbó 

 korában érte, közelebbről megismerhetnök. A növekedésnek és a turgornak 

 szerepét a virág kinyílásánál, nem tagadja. Az alkalmazkodással való 

 magyarázás a biológiában megszokott dolog. Magyarázatai hipotézisek, 

 hipotéziseket pedig szabad felállítani. 



Klein Gy. szerint egy tárgyról csak egy helytálló hipotézist lehet 

 felállítani. Különben pedig nem okvetetlenül szükséges, hogy minden jelen- 

 ség megfejtésére erőnek erejével magyarázatot keressünk. 



Mágocsy-Díetz S. : a teleológiai magyarázás már korát multa. 

 Az alkalmazkodás sem idézhette elő a párta nyitvamaradását. A tátogatást 



