ELŐZETES JELENTÉS KISÁZSIAI UTAZÁSOMRÓL 63 



A Karadja -Dagh szintén vulkánikus hegység, közepén egy 

 nagyobb és egy kisebb kráterrel, melyben egy tó van, a Dagh- 

 Göl. A hegység tengerszínfeletti magassága kb. 2000 m, a 

 kőzet épp úgy mint a Kara-Daghnál trachyt-szerü. A hegység, 

 bár az erdőből még kevesebb maradt meg, mint a Kara-Dagh- 

 ban, nem oly vízszegény, mint ez. A Dagh-Göl látja el Kara- 

 punar vízszükségletét, sőt valószínű, hogy a Jagma melletti 

 édesvizű mocsarat is ő táplálja. E mocsárra jellemzők a Lemna, 

 Potamogeton, Heleocharis, Scirpus, Epilobium, Lythrum^ Lycopus, 

 Mentha, sőt van egynéhány fűzfa is, 



A hegység flórájára vonatkozólag a Kara-Daghról mondot- 

 takat kellene ismételni, 



A hegységet a Hassan-Dagh irányában, mely tőle észak- 

 keletre fekszik, vulkáni kúpok kisérik, nyugati oldalán a Tuz- 

 Tchölu medenczéje felé 3 kisebb, de teljesen önálló vulkáni 

 hegység van. Ezek az Ijre-Dagh, az Arsyman-Dagh és a Boz- 

 Daghhoz csatlakozó, Karapunartól nyugatra fekvő Üzedjik-Dagh. 

 Az előbbi kettő eddig teljesen ismeretlen volt, az Üzedjik-Dagh 

 ellenben Karapunartól igen nagy távolságra van helyezve a 

 Kiepert-féle térképen. 



Ezen kb. 150 — 250 m, relatív magassággal bíró hegységek 

 teljesen fátlanok, sziklás gerinczekkel és köves lejtőkkel. Jel- 

 lemző növényeik az Ephedra, Astragalus § Tragacantha, Eryn- 

 gium, Verhascum, Salvia, Carduus, Cirsium, Centaureák, Echi- 

 nops, Artemisia. 



A Karadja-Dagh után még a már egyszer meglátogatott 

 Boz-Daghnak szenteltünk rövidebb időt. Hosszú, kis relatív 

 magassággal bíró mészgerincz ez, mely az Üzedjik-Daghtól a 

 kóniai hegyekig terjed, egyik ága pedig északon Suverekig 

 hatol el. Flórája, mint már említettem, a steppéétől alig tér el. 



Kóniába szeptember közepén kerültünk vissza, hol még 

 néhány kirándulás után gyűjtéseinket szállításra alkalmas álla- 

 potba hoztuk. 



A steppektől október első napjaiban búcsúztunk el. 



A steppeterületeken több mint hat hónapot töltöttünk. 

 Körülbelül május végéig eléggé gyakran esett az eső, ezen 

 időn túl elutazásunkig nem volt csapadék. Az évi csapadék 

 200 — 300 mm-re tehető. Zivatarok májusban gyakoriak, épp úgy 

 erős szelek, melyek porfellegeket hoznak létre. Nyár derekán a 

 déU hőmérséklet 40° C-ra tehető, mely azonban napfelkelte előtt 

 6—8° C-ra száll le. 



Botanikai megfigyeléseimet összegezve a következőket 

 mondhatom, A tenyészeti idő 7 — 8 hónapra terjed. Örökzöld 

 növény alig van. 



A steppe klímája nem kedvez a Kryptogam-ŰÓTánsik. 

 A moszatok között felismerhettem a Spirogyra, Ulothrix, Con- 

 ferva^ Cladophora génuszokat. Gombát gyűjtöttem a Poly- 

 gonum, Lepidiwm, Ranunculus, Rosa, Bupleurum, Salvia, 



6* 



