80 



BEZDEK J. 



Ugyanilyenek a viszonyok Japánban is, a hol a tokiói 

 egyetem botanikus kertjét volt alkalmam megismerni. Ez kisebb- 

 szerű, csak 15 holdas és két kisebb pálmaháza van, mely csak 

 az egyetemi oktatást szolgálja s nincs benne tropikus gyűj- 

 temény. 



Jellemző a szabadban művelt fajokra, hogy nem az idegen 

 világ kincseit gyűjtötték össze, hanem már régi idő óta az ende- 

 mikus fajok beszerzése volt a czél. Igazán szép gyűjteményt 

 látni a Quereusokból, Pinusokből, Bambusákból, Cameliákból és 

 Prunusokból, továbbá az Irisek fajaiból. 



16. kép. A Bronx-parki botanikus múzeum. 



Feltűnő Japánban az iparilag oly fontos bambusz, mely a 

 hideg (— 10° C is van Tokióig) daczára is jól tenyészik a meg- 

 felelő nedvesség s nyári meleg folytán. A Cycas is a szabadban 

 van ; csak télen kell bekötni. 



Ezeken kívül Kina érdekesebb fajait látni a kertben. Itt 

 van az Egyetemi Növénytani Intézet is. 



A japán kertészet két jellemző vonását lehetetlen elhall- 

 gatnom, mert ez megnyilatkozik mindenütt, még a botanikus 

 kertben is. A tájképzést és a formaképzést kell kiemelnem. 



Nevezetesen a japán az egyes növényt nem magában 

 ülteti be a földbe vagy a virágedénybe, hanem a megfelelő 

 környezetét is igyekszik ellőállítani. így aztán eléri azt, hogy 

 bizonyos biológiai csoportok keletkeznek, a minőt az állattan- 

 ban oly régen hangsúlyoznak s a mi a botanikában csak újab- 

 ban hódít. 



