NÖVÉNYTANI REPERTÓRIUM 89 



Iris germanica und paliida). Az I. florentina, I. germanica és 1. paliida 

 rbizomájának összehasonlító táblázata (Vergleichende Tabelle der Rhizome 

 von I. florentina, I. germanica und I. paliida). 11. I. variegata. 12. I. hun- 

 garica és rokonai (und Verwandte). 13. I. Reichenbachii és rokonai (und 

 Verwandte). 14. I. arenaria ós rokonai (und Verwandte). 15. I. pumila és 

 rokonai (und Verwandte). — II. Hermodactylus tuberosus. — IV. Gladiolus. 



1. Gl. paluster. 2. Gl. imbricatus. 3. Gl. illyricus. 4. Gl. segetum. 5. Gl. 

 communis. — IV. Crocus. 1 Cr. Heuffelianus és rokonai (und Verwandte), 



2. Cr. sntivus. 3. Cr. iridiflorus {Cr. banaticus Gay, non A ff.). 4. Cr. 

 reticulatus. 5. Cr. aureus. — V. Romulea bulbocodium. Befejezés. — 

 Appendix ; Compendium Iridum Hungáriáé inclusis formis nonnulis pro- 

 pinquis, pag. 132— 139. 



Blattny Tibor: A jegenyefenyő erdőgazdasági jelentősége növény- 

 földrajzi szempontból (Die forstwirtschaftliche Bedeutung der Tanne aus 

 pflanzengeographischem Gesichtspunkt). 1 térképpel (Mit 1 Karte). — Erdé- 

 szeti Lapok. LX. évf. 1912., 147—160. old. 



Borza Alexandru: Plantele de leac (A gyógynövények). — 

 Foaia ^colasticá XIV. évf. 1912., 44—49., 75—80. és 112—118. old. 



Brancsik Károly dr. : Einiges über unser botanisches Gártchen. 



— A Trencsénvármegyei Természettudományi Egylet. 1908 — 1910. évkönyve. 

 XXXI— XXXm. évf. 1910., 83-98. old. 



Fekete Lajos: Az északi szélesség hatása a fafajok természetes 

 elterjedésének magassági határaira Magyarországon (Die Wirkung der nörd- 

 lichen Breite auf die höhen Grenze der natürlichen Verbreitung der Hölzer 

 in Ungam. — Erdészeti Lapok. LX. évf, 1912., 206—211. old. 



Fucskó Mihály dr. : A burgonya hipertrofiás szövetei (Die 

 hypertrophischen Gebilde der Kartoffeln). 10 képpel (Mit 10 Abbildungen). 

 Botanikai Közlemények. XI. köt. 1912., 14—29. és (3.)— (11.) old. 



G á y e r Gyula dr. : Az őstermészet megmentése. Nemzeti parkok. 



— Pesti Hirlap. XXXIV. évf. 60. szám, 1912 márczius 10., 66—67. old. 



Győrffy István dr. : A Petrocallis pyrenaica R. B r. újabb 

 termőhelyei a Magas-Tátrában (Neue Standorte der Petrocallis pyrenaica 

 R. B r. in der Hohea Tátra). — Magyar Botanikai Lapok. X, köt. 1911. 

 (1912.), 431. old. 



Hollendonner Ferencz dr. : Üj adatok a lúcz- és vörösfenyö 

 fájának összehasonlító szövettanához (Neue Beitráge zur vergleichenden 

 Histologie des Holzes der Fichte und Larche). 8 rajzzal (Mit 8 AbbildungenL 



— Mathematikai és Természettudományi Értesítő. XXIX. köt. 1911., 983— 

 1001. old. 



Szerző szerint a Picea excelsa és Larix decidua fáját biztosan meg- 

 különböztethetjük anatómiailag következőképen (Nach Verfasser kann man 

 das IIolz von Picea excelsa und Larix decidua am sichersten anatomisch 

 folgendermassen unterscheiden) : Ha a bélben sklerenchyma-csoportok van- 

 nak, hosszparenchyma hiányzik, a fa vasohlorid vizes oldatával megzöldül : 

 Picea excelsa (Wenn im Marké Sklerenchym-Gruppen sind, das Langsparen- 

 chym fehlt, das Holz mit wassriger Eisenchlorid-Lösung sich grün farbt : 

 ist Picea excelsa). Ha a bélben sklerenchyma-csoportok nincsenek, hossz- 

 parenchyma megvan, a fa gesztje vaschlorid vizes oldatával megfeketedik : 



