SZAKOSZTÁLYI ÜGYEK 101 



M e s z G, jegyző az első kérdésre azt feleli, hogy a választmány 

 az új szabályzat tervezetével még nem foglalkozott ugyan, de annak 

 számos pontja már életbe lépett, mivel a régi szabályzat nagy részben 

 már régen elavult. 



A S i m n k a i-alapítvány befizetett összege 480 kor. 80 f. A befize- 

 tések nyugtázása már sajtó alatt van és a Bot. Közi. legközelebbi füzetében 

 megjelenik. 



Szurák J. a válaszokat tudomásul veszi. 



8. A szakosztály T u z s o n J. szerkesztőnek, a vagyoni állapotról 

 szóló jelentése kapcsán elhatározza, hogy iratot intéz a választmányhoz, 

 melyben kéri : 1. hogy az 1911/56. sz. titkári átirat szerint a választmány 

 által az 1911. évre már megadott 2600 kor. segélyt teljes összegében, tehát a 

 társulati pénztáros évi jelentésébe fel nem vett 900 kor.-t is kiutalványozni 

 szíveskedjék, mert a múlt évi kiadásaink csakis így nyerhetnek fedezetet ; 

 2. hogy az átalányos különbözetet, az átalányosoknak 496-ra szaporodott 

 száma után, ennek megfelelőn 992 kor.-ban szíveskedjék megállapítani. 



9. M e s z G. előterjeszti a szerkesztőbizottság következő indít- 

 ványát : „A választmány 1909 november 17-én örömmel elfogadta a növény- 

 tani szakosztálynak a természeti emlékek megvédése érdekében hozott 

 határozati javaslatát és azt fel is terjesztette a m. kir. földmivelésügyi 

 minisztériumhoz. Az ügy jelenlegi állásáról azonban nincs értesülésünk. 

 Felkérjük a Társulat titkárságát, hogy a m. kir. földmivelésügyi minisz- 

 tériumnál a természeti emlékek megvédésének ügyéről, annak jelenlegi állá- 

 sáról tájékozódást szerezni szíveskedjék, hogy esetleg a Társulatnak is 

 módjában legj^en az ügyhöz és annak egyes konkrét kérdéseihez hozzászólni". 



A szakosztály az indítványt elfogadja. 



A növénjrtani szakosztály 1912 márczius 13-án tartott 174-ik ülésének 



jegyzőkönyve. 



Elnök : Klein G y. Jegyző : M o e s z G. 



1. Treitz Péter, vendég : „A talaj és a növény" ez. előadásában 

 a növényzet szerepéről szól a talajalakulásban. Az újabb vizsgálatok szerint 

 az elmállásban egyenlő szerepe van a növényi takarónak és a klímának. 

 E két talaj alakító erő együttes hatása formálja a mállási terményt, mely a 

 talaj még el nem bontott alkatrészeit finom kéreg gyanánt beburkolja. A 

 burok jellegét a növényi anyagok minősége határozza meg, s az a növényi 

 formácziók szerint különböző. A talaj tulajdonságai pedig e buroknak kémiai 

 szerkezetétől, illetve a mállási terménynek minőségétől függnek. 



A növényi formácziók hatása főként a növények elhalása után érvé- 

 nyesül, midőn a növényi anyagok bomlásnak indulnak. Az erdőségben a 

 föld felszínén halmozódik fel a növényi anyag, míg a mezőségben nem tör- 

 ténhetik meg az elhalt növényi részeknek felgyülemlése, mert itt a szél 

 elhordja a felszínre kerülő szerves anyagokat. Az erdőben a felszínt borító 

 szerves részeket a csapadékvizek kilúgozzák, bomlásuk lassú lesz s a talaj- 

 nak humuszt nem szolgáltatnak. Minthogy humusz csak a gyökerek elbom- 

 lásából származik, az erdőben, a hol a gyökerek felújulása lassú, humusz 



