102 SZAKOSZTÁLYI ÜGYEK 



nem alakulhat belőlük. A mezöségben ellenben, a fűnövényzet gyökere 

 évente megújhodik s minthogy bomlása ásványi anyagok közepette történik, 

 bomlása gyors és a sok talajnak humuszt ad. 



Minden növényi formácziónak mások az alkatrészei és különböző 

 talaj is alakul ki alattok. De nemcsak a mezőség és az erdőség talaja tér 

 el minden tekintetben egymástól, hanem más talajszelvény alakul ki egyes 

 erdötipusok alatt is. Más talajuk van a tűlevelű erdőknek, más a lomblevelű 

 kevert erdőknek és más a pusztai erdőknek. Minden növényi formácziónak 

 egy meghatározott jellegzetes talajtípus felel meg. A klima hatásában első- 

 sorban a légáramok származási helye játszik nagy szerepet. A tengeri lég- 

 áramok nedves levegője sok tengeri sót is hoz magával. A kontinentális 

 származású légáramok ezzel sok port szállítanak a területre. A por növényi 

 anyagokra hullva, azoknak elbomlását segíti elő, ezzel a humusznak fel- 

 színen való felhalmozódását gátolja meg. 



Hazánk növényzetének képe a történelmi korban megváltozott. A vál- 

 tozást, részint az ember munkája, részint geológiai okok idézték elő. A 

 geológiai okok közül a következőket ismerjük : — a folyóvizek medrének 

 bevágását — a szélnek földalakító munkáját, nevezetesen, hogy futóhomok- 

 ból és porból, a folyók irányával keresztben gátakat épített és a vizeket 

 feldazzasztván nagyterjedelmű mocsarakat létesített. 



Az emberi munka az álló vizeket lecsapolta, s különösen annyiban 

 működött a növényzet megváltozásában közre, hogy az erdőket letarolta. 



Mind a két beavatkozás a légkörnek a kiszárítását segítette elő s 

 ezzel az elszékesedésnek folyamatát indította meg. 



Az erdő- és vízterületek megapadásával a levegő páratartalma fogyott 

 meg. Száraz levegőben a talaj párolgása fokozódik, a talajnedvesség meg- 

 apad s a víz a mélyebb szintekből is a felszínig húzódik. Midőn itt elpárolog, 

 sótartalmát a talajban hagyja ; a talaj így lassanként sóssá lesz. A sóknak 

 felhalmozódása a talajnak minden tulajdonságát megváltoztatja, mely utóbbi 

 körülmény a növényzet megváltozását is maga után vonta. Sok helyütt a 

 régi lomberdők helyét a mezőség típusos növényei foglalták el ; a kevert 

 lomberdők helyén pedig vakszékes foltok alakultak. Előadó oly irányú 

 javaslatot terjeszt a szakosztály elé, hogy az agrogeológiai felvételekhez 

 egy növénytannal foglalkozó szakember beosztását — habár csak rövid időre 

 is — a szakosztály kieszközölni szíveskedjék. 



Klein Gy. elnök megköszöni az előadást. 



2. S z u r á k J. ismerteti C. Warnstorf: „Sphagnologia universalis 

 ez. munkáját. 



3. S z u r á k J. egy új rendszerű növény gyűjtőtáskát mutat be, melyet 

 maga szerkesztett. Egyszerű, könnyű és praktikus voltánál fogva az eddig 

 ismert és használatban levő típusoktól lényegesen eltér. 



Thaisz L. felemlíti, hogy Szurák J. táskája olyan, mint az ö 

 saját rendszerű táskája, melyet négy évvel ezelőtt mutatott be a szak- 

 osztály egyik ülésén. Az ö táskáján azonban kevesebb a szíj, mint a Szurák 

 J. táskáján. 



Szurák J. megjegyzi, hogy Thaisz L. növénygyüjtőtáskáját nem 

 látta, de az élőszóval elmondott leírásból úgy látja, hogy Thaisz L. 



