104 SZAKOSZTÁLYI ÜÖYBK 



A növénytani szakosztály 1912 április hó 13-án tartott 175-ik ülésének 



jegyzökönyre. 



Elnök : Klein Gy. Jegyző : M o e s z G. 



1. D b y G. : „A burgonya levélsodródásának kémiája" czimen be- 

 számol folytatólagos vizsgálatairól. A levélsodrós és egészséges növények 

 gumói kémiai összetételükben lényeges különbségeket mutatnak. Kísérletei 

 alapján arra a következtetésre jut, hogy a levélsodrós, gumók fokozottabban 

 lélekzenek. Kiemeli, hogy éppen enzimologiai kísérletekkel sikerült annak a 

 régen keresett élettani jelenségnek első esetét megtalálni, mely szerint az 

 asszimilálás legmagasabban kondenzált termékei, a keményítő és az oldha- 

 tatlan protein mennyiségileg függ az oxidázok konczentrácziójától. Legkö^- 

 lebbi kísérletei e tétel bebizonyítására irányulnak. 



2. Doby G. : „A kukoricza csövének őxidázai" ct.. előadásában arról 

 szól, hogy a bibeszálakban peroxidázt és oxigenázt, a magházakban és a 

 virágzati tengelyben csupán peroxidázt talált. Tirozináz nincs jelen. A bibe- 

 szálak bámulását a megtermékenyítés után a peroxidáz és az oxigenáz 

 okozza, melynek mennyisége a fejlődés folyamán erősen megnő, még pedig 

 a mesterségesen meddőn tartott bíbeszálakban erősebben, mint a termé- 

 szetes megtermékenyítés után. A leválasztott peroxidáz kinetikájából követ- 

 kezik, hogy a hatás erősbödése új oxidázképzödés következménye, melynek 

 a fölöslegessé vált bibeszálak elölésében lehet része. A meddőn maradt 

 bibeszálak még erösebb oxidázhatását a szerző pathologiai jelenségnek 

 tartja. A magházak és a virágzati tengely oxidázának konczentrácziója állandó 

 maradt. 



Fucskó M. ama nézetének ad kifejezést, hogy az előadó kísérletei- 

 nél alkalmazott módszer: a kukoricza csövének tüllel való befödése nem 

 akadályozza meg a beporzódást. Kérdi, vájjon a tüllel bevont csöveken be- 

 következett-e a szemképzödés ? 



Doby G. szerint a tüllel való befedés tényleg megakadályozta a be- 

 porzódást, szemképzödés sem következett be. A hímvirágzatot nem lett 

 volna szabad levágnia, mert nem lehet tudni, milyen kémiai változást oko- 

 zott volna ez az erőszakos beavatkozás. 



3. M o e s z G. : A gombák rendellenességei" ez. előadásában utal arra, 

 hogy az irodalomban nagyon szétszórt adatokat Filarszky N. foglalta 

 először rendszerbe. De ez a rendszer csak a nagyobb gombák rendellenes- 

 ségeit foglalja magában. Minthogy azonban az alacsonyabb rendű, mikrosz- 

 kopikus kicsinységű gombákon észlelt rendellenességek száma is szaporodik, 

 felmerül annak a szükségessége, hogy a rendellenességek csoportosítását a 

 gombák egész osztályára is kiterjesszük. Majd példákat hoz fel a termés- 

 test, a stróma, a spórák és a sterigmák rendellenességeire, ezeket képekben 

 be is mutatja. Részletesebben szól az Agaricus (Clitocybe) ericetorum ama 

 rendellenességéről, a mikor a kalap tetején morchellaszerű képződések 

 mellett apró, fordított helyzetű kalapocskák jelennek meg. Ismerteti R. Ferry 

 magyarázatát, melylyel hasonló rendellenesség keletkezését magyarázza. Ezzel 

 szemben valószínűbbnek tartja Patouillard feltevését, mely szerint 

 kedvező körülmények közt a gombák különben sterilis hyphái is fertilisekké 

 válhatnak. 



Schilberszky K. nem tartja valószínűtlennek, hogy az embyro 

 nális teiméstesteket apró rovarok vagy atkák hurczolják szét és viszik- 

 valamely gombaegyéu kalapjára, melyen aztán mint ránőtt gomba tovább 

 fejlődik. Hogy átnövések és sarjadzások leginkább a kalap közepén talál- 

 hatók, annak oka az, hogy a kalap középső része a tönk tengelyébe esik 

 ezért a kalap legjobban táplált része. 



4. M e s z G. jegyző jelenti, hogy Szártorisz Béla magy. kir. 

 vetőmagvizsgáló állomási adjunctus és Treitz Péter kir. főgeológus 

 a szakosztály rendes tagja lett. 



Az új átalányosok száma : 5. 



Üj cserés : Malpighia folyóirat (Catania). 



