108 MOESZ G. 



R. Ferry a Clitocyhe nehularis-ou. észlelte a morchella- 

 szerü képződéseket társulva a fordított állásban levő kis kala- 

 pokkal. Ezek keletkezését következőképen magyarázza : Több, 

 egymással szoros érintkezésben álló igen fiatal kalap közül 

 egyik-másik a myceliumtól elszakadván, táplálékot csak a vele 

 szorosan érintkező kalaptól kaphat. Ilyen úton azonban csak 

 gyengén táplálkozhat, azért fejlődésében is visszamarad, nem nő 

 meg, mig az a kalap, a melyik a myceliumtól nem szakadt el és 

 a melyik a leszakadt kalapot magán viseli, rendesen táplálkozik 

 és rendesen fejlődik. A jól fejlődő gomba kalapja végül magába 

 kebelezi a hozzája tapadó fejletlen kis kalapot. Hogy ez meg- 

 történhetik, arra a mindennapi tapasztalat is utal : bizonyos 

 gombák könnyen zárnak be testükbe idegen anyagokat, levelet, 

 mohaszáracskát, fadarabkát. Ha a bekebelezett kis kalapocskát 

 csak vékony hártya takarja, azt könnyen átszakítja, a nagy 

 kalap felszínére kerül, fejlődésében akadályozva nem lévén, 

 Agaricus szerkezetet ölt. Ha ellenben a bekebelezett kis kalapot 

 vastagabb, szívósabb hártya fedi, azt nem tudja átszakítani, a 

 nagyobb nyomás kényszerűsége folytán szabadon nem fejlőd- 

 hetik tovább, ide-oda görbül, ránczossá, morchellaszerüvé lesz. 



Ez a magyarázat a Clitocyhe ericetorum rendellenességének 

 okát nem fejti meg. Már csak azért sem, mert nem tételezhet- 

 jük fel, hogy a myceliumtól elszakadt kis kalapok mindig pon- 

 tosan a kalap közepére kerüljenek. Ferry rendellenes Clitocyhe 

 nebularisai czédrusfák tövében termettek. Nézete szerint a czédrus 

 gyökérzete szakította el a kalapokat a myceliumtól. Az üvegház 

 porhanyós talajában, gyökértől mentes helyen nőtt Clitocyhe 

 ericetorum kalapjait vájjon mi szakíthatta volna el a myceliumtól ? 



Sokkal egyszerűbbnek látszik az a magyarázat, a melynek 

 Patouillard a szerzője.^ Szerinte a gombák meddő hyphái 

 kedvező körülmények között termőkké válhatnak. Ismerünk gom- 

 bákat, különösen taplóféléket, melyek felső felületükön is ter- 

 melnek spórákat. 



Jelen esetben az üvegház enyhébb temperaturája és a 

 megmunkált talaj voltak azok a kedvező tényezők, a melyek az 

 Ag. Clitocyhe ericetorum kalapjának tetején a különben meddő 

 hyphákat termőkké fejlesztették. 



A termőtest rendellenességei közül még a következő esete- 

 ket sorolhatom fel : 



1. A termőtest tönkjének csavarodása. Látható azon a 

 Tylostoma mammosum példányon, melyet Schilberszky K. 

 gyűjtött Nagytétényen (8. kép f). 



2. A termőtest nyílásának rendellenességei. 



a) A nyílás alakja eltér a rendes alaktól. A Tylostoma 

 mammosum nyílása kerek ; gyakran azonban hosszúkás, sőt rés- 



^ Patouillard: Sur la localisation de rhyménium. (Rev. Myc. 

 1883. p. 1—2.) 



