116 BÁNYAI J. 



Bányai János: Adatok Abrudbánya környékének 



flórájához. 



Botanikusaink közül többen jártak Abrudbánya környékén 

 (Baumgarten, Schur, Janka, Simonkai, Csató stb.), 

 de mindannyian csak átutazóban lévén, az itt töltött pár nap 

 alatt természetesen alapos gyűjtést nem végezhettek. Minden- 

 esetre czélszerü lett volna munkámat az eddigi gyűjtőkével 

 vonatkozásba hozni, de távol minden kulturközponttól, a rendel- 

 kezésemre álló kevés irodalmi adat felhasználásával ezt meg 

 nem tehettem, s így egyelőre a gyűjtött adataim és megfigyelé- 

 seim felsorolásával kell beérnem. 



Flóravidékünk jellemzéséhez szükségesnek vélem, hogy 

 egy pár földrajzi és geológiai adatot előre bocsássak, a mennyi- 

 ben e tényezők igen sajátságos tagozódást teremtettek már ezen 

 a kis területen is úgy, hogy a szomszédos, de tőle orografiailag 

 teljesen elzárt Zalatna és Brád völgye is igen elütő növény- 

 világot rejt magában. 



Az általam kutatott terület vizrajzilag az Aranyos folyó 

 vidékéhez tartozik. Délről a 957 m magas ^ Nagyhegy [Oyalu 

 Maré) zárja el az Ompoly patak- völgyétől és nyugaton a 751 m-es 

 Vulkánhágó a Fehér Körös völgyétől. Keletről eléggé jól hatá- 

 rolja a mogosi völgy felöl északra siető és az Aranyosba ömlő 

 Hermonyásza patak. Ezt a négyszögalakú medenczét az északi 

 szelek ellen a Bihari havasok 1700 — 1800 méteres csúcsai és 

 hatalmas hegyhátai meglehetősen védik. 



Délen és keleten a Nagyhegy (957 m) és Botes (1263 m) 

 homokkő hegyhátai és a Vulkoj (1349 m), Zsamena (1364 és 

 1357 m), valamint a Verespatahtól keletre eső andezit kúpok 

 (1100—1200 m) emelkednek. 



Az egész terület homokköböl áll és ebből emelkednek ki 

 Verespatak és Bucsony (régen Bucsum) határában a riolit (liparit) 

 sziklák^ a széleken pedig az andezit-erupcziók, a melyekhez az 

 oszlopos bazaltjáról nevezetes Detonata is csatlakozik. Kis fol- 

 tok alakjában gyakoriak az úgyszólván pár m^-nyi mészszirtek 

 is, melyek mésznövényeikkel apró szigeteket alkotnak a hatal- 

 mas homokkő-zónában, kivéve a méreteivel is impozánsan ható 

 Vulkánhegy jurakori szikláját. 



A flóra általános jellemzéséhez felemlítendőnek tartom, 

 hogy a hegyek erdőit már jórészt letarolták. 



Az erdők javarészét Fagus silvatica és Carpinus betulus 

 alkotja, köztük szórványosan Acer pseudoplatanus L., Populus 

 tremula L., Fraxinus excelsiorh., Betida verrucosa Ehrh. (más 

 Betula-ía}t nem találtam !) is előfordul. 



' A magassági adatokat a 75,000-es katonai térkép „Abrudbánya' 

 és „Zalatna" jelű lapjairól vettem. 



