132 TUZBON J. 



rajta. E mellett azonban ej^yes termőhelyek, jobban mondva 

 geográfiai komplexumok alakjain olyan következetes eltéréseket 

 is lehetett tapasztalni, a melyek külön formák megállapítását 

 követelték meg. Ezek a formák és általában a faj tagolódása és 

 rokonsági viszonyai a következők : 



Fiitillaria tenella MB. Flór. taur. cauc I, 1888, p. 269. 



Bulbus globosus 10 — 14 mm laius- Caulis uni-vel biflorus, 

 foliis linearibus, summis 2 oppositis vei 3 — 4 verticillatis, infimis 

 rare solitariis plerumque 2 oppositis, nonnunquam 3 verticillatis. 

 JFlores cernui^ campanulati, perig oniis oblanceolato-oblongis^ obtusis, 

 luride purpureis^ paulo tesselatis, supra basim nedario parvo 

 foveolatis, intus vittam mediam pallidam gerentibus, anthéris 

 4 — 8 mm, filamentis 9 — 10 mm longis^ pistillo 16 — 18 mm longo. 

 Capsula collo annulato 22 — 32 mm longa, obovoidea, obtuse trian- 

 gulata, seminibus plano-compressis, ovatis, 1 mm laté membranaceo- 

 marginatis. 



f. 1. montana (Hoppé) m. F. monta^ia Hoppé. Flóra, 

 XV, 2, 1832, p. 476. Reichenbach Icon fl. germ. X, 1848, 

 p. 7, fig. 977 et 979- F. caussolensis Goaty et Pons. in 

 Ard. Fl. Alp. marit. 1867, p. 375. 



Floribus 16 — 26 mm longis, perigoniis 7 — 13 mm latis. 

 Foliis erectis, saepe paulo arcuatis, 4 — 5 mm latis, 5 — 7 cm 

 longis, summis angustioribus. nofimmquam apice paido curvatis. 

 (Icon 1., 2). 



Algéria : Oran (M u n b y). 



Gallia : Caiissol, pr. Grasse, Alp. mar (B urnát, Ozanon 

 et Gillot, herb. Magnier, herb. Moui llef arine). 



Austria: Istria: Mte. Maggiore (Noé), Triest, Mte Spaccato 

 (M a r c h e s e 1 1 i, Fl. exs. Austr.-Hung 1046, II, T o m m a s i n i, 

 Minich, Prihoda, Brundl, Braig, Engelhard t, Pich- 

 ler, Huter, Hackel), Lipizza (Tommasini), Veglia (Wit- 

 t i n g) ; Tirol: Trient, Doss di Trento (Morandell, Gelmi, 

 Hausmann, Perntner, Fleischer); Krain : Mte. Nanan 

 (herb. Portenschlag); Dalmaíia : Spalato (P e 1 1 e r s), Mte. 

 Mosor (F e n z 1), Ragusa (herb. mus. imp. Vindob.). 



Hungária : Fiume (S a d 1 e r). 



Montenegró : Mte. Dibata, distr. Kuci (B a 1 d a c c i). 



Rossia austr.: Caucaso iberico (Comm. A d am, herb. Taur.- 

 Cauc. Marschall de Bieberstein). Vide icon. 2. nostr. 



A f. montana-nak a Mte. Spaccato a locus classicusa. Ezen- 

 kívül a többi felsorolt helyen mindenütt jellemző alakjában fordul 

 elő, főkép mészköves területeken és a megvizsgált anyagból egy 

 esetben sem derült ki az, hogy valahol a F. tenella más formái- 

 val keveredve volna meg. A következő alaknak, a f. latifolia- 

 nak, oraviczai, tordai és herkulesfürdői termőhelyéről azonban 

 láttam elég bőségesen olyan példányokat, a melyek termete tel- 

 jesen egyező a f. montana tipikus termetével (Ezekre vonatko- 

 zólag lásd a következő alak leírásához fűzött megjegyzést.) 



