134 TÜZ80N J. 



f. 2. latifolia (Uechtr.) m. F. tenella var. latifolia Uecht- 

 ritz, in herb. Sintenis, 1874, No. 797; F. Deqeniann Wagner, 

 in Magy. Bot. Lapok, 1906, p. 182. Rchb. Ic. X. fig. 978. 



Floribiis 25 — 80 mm longis, perigoniis 8 — 12 mm latis, 

 foliis linearibus 6 — 12 mm latis, 9 — 14 cm longis, summis 

 nonnunquam apicihus cirrhiformibus. Icon 3. 



Austria: Dalmácia, Ombla pr. Ragusa (herb. Hőst, 3136). 



Hungária: Hung. austr. : Herkulesfürdő (Heuffel), Oravicza 

 (Wierzbicky, Müller), Deliblat (Wagner, Ajtai, Tuzson), 

 Világos (Karkovány). Bánság (Heuffel, Rochel, Sadler). 

 Hung. bor.: com. Mármaros (Krzisch); Hung. or.: Szászsebes 

 (Csatóherb. B a e n i t z), Kolozsvár (Wolff, André), Fekete- 

 lak (Janka), Torda (Wolff, FI. exs. Austr. -Hung. 1046 I, 

 Freyn, Haynald), Szentgotthárd (Janka), Brassó, mte. Nagy- 

 függőkő (M o e s z), Segesvár (S c h u r). 



Serhia: Gornji Milanovac (Adamowic). 



Oraecia: (Friedrichsthal, Herb. Mus. Imp. Wien.) 



Turcin: Cukarova (Sintenis). 



Románia: Babadagh, Dobrogea (Sintenis). 



A f. latifolia hosszabb és jóval szélesebb, vékony leveleivel 

 s általában nagyobb termetével eléggé jól megkülönböztethető, a 

 mint aReichenbach idézett képén is kivehető. A Sintenis- 

 féle dobrogeai növény teljesen azonos a kelet-magyarországiak 

 kai s a deliblátival is. Sajátságos, hogy az oraviczai, herkules- 

 fürdői és tordai példányok között a f. mowto?m-val teljesen azono- 

 sak is akadnak, melyeket azonban fejlodéstörténetileg alig mer- 

 nék a f. montana-\íoz csatolni, hanem valószínűbb, hogy szikárabb 

 helyen nőtt példányai a f. latifolia-wak. A tordai és kolozsvári 

 növények között különben feltűnően nagy példányok is akadnak, 

 olyanok, a milyenek a kertben neveltek szoktak lenni. A delibláti 

 homokpusztai példányok közt olyanokra, a melyek a f. montana-rsi 

 emlékeztetnének, egy esetben sem akadtam. 



f. 3. Orsiniana (Pari.) m. Fr. Orsiniana Pari. FI. Ital. 

 II, 1852, 411. Fr. tenella pr. Orsiniana Asch. Grábn. 



Floribus 24 — 30 mm longis, perigoniis 6 — 7 mm latis, 

 plus-minus tesselatis ; foliis ereetis 5 mm latis, 8 cm longis. Plánta 

 f. montanae sirnilis, sed robustior. Icon 4. 



Itália: Umbria, Norcia (Batelli, Clavari, herb. Baenitz). 



A Fr. tenella e három alakja eléggé jellemző habitusú 

 úgy, hogy különösen több példány megvizsgálása által mindig 

 meghatározhatók. Legdélibb alak az Appenninekben növő f. 

 Orsiniana, északabbra következik a f. montana elterjedési terü- 

 lete, mely azonban Algírban is meg van és a Balkánon végig- 

 terjed, úgy látszik a Kaukázusig. Meg kell azonban jegyeznem, 

 hogy Oroszországból csupán egy besszarábiai példányt láttam a 

 chersoni zemstvo-múzeumban és a Marschall de Bieber- 

 stein-féle herbáriumban vizsgáltam meg két kaukázusi pél- 

 dányt (2. kép). Ezek a f. montana sajátságait mutatják ugyan, 



