144 IRODALMI ISMERTETŐ 



purpurea, Solidago sempcrvirens^ Lactuca canadensis, Baccharis hali- 

 mifolia. Igen jellemzők a partvidéki diinák bozótjaiban (Tbicket-for- 

 máczió) : Pinus rigida, Juniptrus virgmiana, Smilax rotundifolia, 

 Quercus üicifolia, Bosa carolina, Rhus copallina, R. radicans, Ilex 

 opaca, Acer rubrum, Iva frufcscens. 



A parti (strand) formácziókhoz csatlakozik mélyebben, a száraz- 

 földön az emiitett „pine barren'^ formáczió, a mely Loiig Islandtól 

 Floridáig nagy teriiletekre jellemző és némileg az északnémetországi 

 Pinus süvestris-es baide-erdökhöz hasonlítbató. Juniperus, Pinus, 

 Quercus és más génuszokból alkotott és Parthenocissus meg Smilax- 

 tól áttörhetetlen sűrűséggé alakított erdőből és a Tbicket-formáczió 

 növényeiből áll, a melyet a dünák bomokfuvásai állandóan ostromolnak. 

 Ebben a formáczióban a Chesapeake-öböltöl északra főleg Pinus rigida az 

 uralkodó, Quercus álba, Q. coccinea, Q. obtusiloba, Q. ilicifolia és 

 Q. prinoides fajokkal és Andromeda mariana, Gaylussacia resinosa, 

 Rhus copallina, Comptonia asplcnifolia és Arctostaphylos uva-ursi-vail. 



A Delawar-öböl közelében (39° é. sz.) átmeneti formáczió van, 

 melylyel a fenyves „pine barren" átmegy a délibb lombhullató 

 erdőkbe. 



A Cbesapeake-öböltöl délre eső carolinai flórakerület- 

 ben a „pine barren" formáczió jellemző növényei : Pinus riyida (déli 

 határa a Rappahannock folyó), P. pahistris, P. inops, P. taeda, P. 

 scroiina, P. mitis^ Tdxodium distichum, Ghamaecyparis thyoides, Juni- 

 perus virginiana, melyek közül a Pinus taeda Észak-Karolinában ural- 

 kodik. Az emelkedettebb helyeken, a dombvidéken különösen a Pmus 

 2)alustris sok száz négyzetmértföldnyi területet foglal el megszakítás 

 nélkül. Ez Floridában részben a P. clausa-xsil keveredik, részben pedig 

 helyettesítője lesz a P. caribaea. 



A fentiek között a nyiltabb helyeken : ArisHdn síricta^ Ctenium 

 americanum, Linmn floridanuin, Ludivigia virgnta, Hi/pericum pilo- 

 sum, H. virgatum, RJtynchosid tomcntosa, Indigoftra caroliniana, 

 Eupatorium pinnatifulum. stb. 



Igen érdekes formácziók a nyirkos területeken azok, melyekben 

 Saba.l Adansonii, Saururus cernuus. Sagittaria lancifoUa, Ncphrodium 

 theliipteris, OnocJea sensibilis, Osmunda regnlis fordul elő. Észak- 

 Karolinában a Smith- szigeten (34° é. sz.) éri el északi határát a 

 Sabal paJmetto. 



A tölgyes síkságokon (oak flats formation) Quercus nquatica, 

 Q. obtusiloba, Liquidumbar, Nyssa, Carpinus cnroJiniana és Lirioden- 

 dron tulipifera s a mocsaras erdőkben különösen a Nysm, Taxodium, 

 Chamaecyparis thyoides, Magnólia glauca. Iltx opaca, Acer rubrum, 

 Mindezek mellett igen jellemző növényei a kerületnek, melyek az 

 előbbiben nem fordulnak elő : Uniuia pnniculata, Borrichia frutescens, 

 Eiiugunum tomentosum, Froelichia floridana ; s ezeken kívül: Bald- 

 wtiiví anguztifolium, Aschpias humistrata^ Baptisia perfoliata, stb, 

 (427. old.). 



A Gulf pine barren-strand kerület a legdélibb rész, 

 mely a mexikói öböl partvidékét foglalja el Texasig. 



