156 IRODALMI ISMERTETŐ 



ezek pedig összesen alkotják a virágzatot." 27. old. : „A növény 

 szára a csira felső rétegéből képződik." „A csírázás csak akkor indul 

 meg itt is, ha ahhoz megvannak a föltételek, azaz a nedvesség, meleg- 

 ség, oxigéntartalmú levegő, sötétség ..." „Öszetett virágúak vagy 

 kosáralakú virágúak^ (Compositák . . .)". 29 — 30, old. : „A szár maga 

 csak ritkán üres, legtöbbször töltött {velős) ..." 30. old. : „A levél rit- 

 kán egyedül álló, legtöbbször összetett, azaz egy levélszár több levelet 

 hordoz " A levél rövid csuklószerü ízzel van a levélszárral összekötve." 

 „Érdekes a levélszövet szerkezeténél azon sajátsága a levéledényeknek 

 (mondhatnánk izmoknak is), hogy ezen „levélizmok" ott, hol a szár 

 „izomedényeive!" összefutnak, a nap, eső, szél stb. okozta feszültségi 

 változásoknál összehúzódnak vagy kiterjeszkednek és ezáltal a levél- 

 lapot olyformán mozgatják, mint az emberi kar a tenyerét. A levelek 

 éjjelre „alvó állásba" helyezkednek, azaz összecsukódnak lapjaikkal, 

 hajnalban az első fénysugárra ismét szétterpeszkednek, nappal pedig 

 a nap után fordulnak (!) és leveleiket a mtp felé szétterpesztve (!) 

 keresik ők is a fényt, melynek melege és sugara őket is élteti." 

 „A virág ezen növényeknél is a kehelyhöl, szirmokból [korona (!)] ^ 

 porzókból és bibéből áll." „Szerkezete már sokkal komplikáltabb (!), 

 mint a fűféléknél ..." „A magtok (hüvely) ..." 



31. old. : „A mag rendszerint ketté válik, és akkor látható a 

 két megvastagodott magbél (! !), a fehérjéből és keményítőből álló 

 kemény anyag, azután látható a két csiralevél és kis csiragyökér 

 embrionális alakja. A csírázásnál a kis csira kihajt, rendkívül 

 vékony kis gyökeret ereszt magából lefelé, megkezdi a csiralevelek 

 táplálását (!), mire ezek szárukon fölemelkedve, meggörbülve áttörik 

 a talajt és kihajtják első pár levélkéjüket, mire a mag bélanyaga (!) 

 az első táplálásra fordíttatván, kiürül, összeaszik (pl. bükkönynél) 

 vagy ö is kijön a föld szíriére és megzöldülve két levéllé („anyalevelek") 

 változik (!) (pl. hereféléknél)." 



A 32 — 35. oldalon lévő „A mezőségi növények növekedése" 

 czímmel a táplálkozást tárgyalja. Izeltetöül álljon itt a következő 

 néhány tétele. „Hogy a növény hogyan és miképen tudja a levegő 

 szénsavát és a vizet áthasonítani és miképen képes ugyanekkor oxigént 

 kiválasztani ? Azt a tudomány még határozottan nem ismeri. Azt 

 tudja csak, hogy ezen „készülék" a növényi zöld, a chlorophyll (levél- 

 zöld) sejtekben (!) rejtőzik. Magát a „gyártás" mikéntjét szigorú titok 

 fedi (!)." „A növény ezenkívül (azaz csak a pillangósok!) nemcsak 

 szénsavat vesz föl a levegőből levéllemezein, hanem nitrogént is." 

 34. old. : „A növény gyökérhajszálai azonban nem minden növénynél 

 képesek a talajból a tápanyagokat felszívni, inkább rá vannak szo- 

 rulva a már a talajban lévő kész tápanyagoTcra. {Ezen is alapszik a 

 mesterséges trágyázás indokoltsága)"' [!) 



A 35 — 49. oldalon a szerző „A mezőségi növényzet nemi élete" 

 czímmel a megporzást és megtermékenyítést ismerteti nagyrészt Francé 



^ A német Korbblütler után? 

 * A német Krone után ? 



