SZAKOSZTÁLYI ÜGYEK 163 



azonban szárnyas, azért nem vonható össze a mienkkel. A kacsok, úgy lát- 

 szik, ősi sajátságai a F. génusznak és igen jellemző, hogy a nyugati és a 

 Földközi tenger melléki fajokon a kacsképzödésnek nyoma sem észlelhető. 

 Ügy lehet, hogy a í'.-féléknek két fejlődési középpontjuk volt. Az egyik 

 volt a Földközi tenger melléke, a másik Középázsia. (Egy harmadik eset- 

 leg Kisázsia). 



A hogyan a F. ruthenica Moszkváig jutott, úgy eljutűatott a kacsos 

 Fritillariák közül a F. Degeniana hazánk délkeleti részébe. Szórványosan 

 előfordul Erdélyben, Krassó-Szörény, Temes- és Aradmegyében. A termé- 

 szetes rendszerben a F. ruthenica mellé való és a középázsiai kacsos és a 

 nyugateurópai kacs nélküli Fritillariákat összekötő, természetes lánczszem. 

 Kitűnő faj, mely a magyar flóra oroszországi vonatkozásait egygyel szapo- 

 rítja. Ujabb megfigyeléseiről és kutatásainak újabb eredményeiről különben 

 legközelebb egy hosszabb tanulmányban fog számot adni. 



T u z s o n J. válaszában kifejti, hogy a Früülaria tenella általában 

 igen változó növény, apró eltérései azonban nem alkalmasak új faj alapí- 

 tására. Kacsszeríien végződő levelekre való hajlandósága a nyugati alakok- 

 nak is megvan, viszont „kacs* nélküliek vannak bőven a deliblátiak között 

 is. Különben dolgozatában minderre ki fog terjeszkedni. (L. 131. old.) 



2. J á V r k a S. : „ Ljabb érdekes növényelöfordulások" czímen néhány 

 specziálisan magyarföldi növényt mutat be újabb termőhelyekről. E növé- 

 nyek elterjedési köre ezzel jelentékenyen tágult. Ilyen növény a többi közt 

 a Myosotis suaveolens W. et K. a pilisszentiváni Szénáshegyröl, a Festuca 

 carpatica, a Delphinium oxysepalum és a Hieracium liptoviense B o r b, az 

 árvamegyei hegységből. 



3. Jávorka S. ismerteti a „Pflanzenreich" újabb köteteiből azokat, 

 melyek magyarországi génuszokkal is foglalkoznak. Rámutat arra, hogy a 

 külföldi monográfusok a hazai vonatkozásokat nagyon fogyatékosan dol- 

 gozzák fel. 



4. Bányai J. : „Adatok Abrudbánya környékének flórájához" ez. 

 dolgozatát Jávorka S. terjeszti elő. (L, 116. old.) 



5. F u c s k ó M. csírázó sulyommagvakat mutat be. A csiranövény 

 gyökérkéje negatív geotrópos görbüléseket végez. 



Mágocsy-Díetz S. vizsgálásra ajánlja azt az érdekes kérdést: 

 mikor fordul a gyökér a rendes irányba ? 



6. Szabó Z : „Apróságok a budapesti tudományegyetemi növénykert- 

 ből" czímen a következő tárgyakról szól : 



a) Bemutatja a növénykertben tenyésztett Herkules-fürdőről származó 

 Euphorbia lingulata H e u f f. egy élő példányát, mely a három éves tenyész- 

 tés folyamán jellemző levélnyeleit elvesztette s ezzel az Euphorbia poly- 

 chromához lett hasonlóvá, annyira, hogy attól meg sem lehetett külön- 

 böztetni. 



b) Bemutat két cserép Sempervivumot, melyre a Sempervivum tecto- 

 rumról sikerült az Endophyllum sempervivi gombát átültetni. 



c) Bemutat oly Pelargonium peltatumot, melyen az Orobanche ramosa 

 élősködik. 



