168 LACSNY INCZE LAJOS 



4. Végül 1912 június 11-én a püspök-fürdői uszoda mö- 

 götti tóból, melynek a felszínét ellepik a Nympheák, helyenkint 

 pedig a Spirogyrák. 



Gyűjtésre a Thum-féle hálót és kanalat használtam; az 1., 

 3. és 4. sz. helyeken nemcsak a fenékről, hanem a víz felszínén 

 lebegő, olykor féltenyérnyi nagyságú iszapos algagyepből is vet- 

 tem anyagot. E lebegő iszapban talált fajok azonban nem igen 

 térnek el a fenéken élőktől, mert ezek a víz színén lebegő 

 iszapcsomók is a fenékről szakadoznak fel. Nagyrészt Oscillariák 

 szövevényes tömegei, melyekben azonban Bacillariák is szép 

 számban találhatók. 



A gyűjtött anyag feldolgozását az ismert eljárások szerint 

 végeztem. Egy napig tömény sósavban, fél napig tömény salét- 

 romsavban főztem, majd bő vízben addig öblítettem, míg a sav- 

 hatás többé nem mutatkozott. Kiiszapolva üvegpálczával a fel- 

 kavart desztilált vízben úszó kovapánczélokat tárgylemezre tettem 

 s pormentes helyre téve megszáradás után a tárgylemezre tapadt 

 anyagra egy csöpp Thum-féle styraxot csöppentettem. Nem föd- 

 tem le azonnal, hanem vártam, míg a styrax behúzódik a pán- 

 czélokba, a mi körülbelül egy óra múlva következett be. Majd 

 újra styraxot csöppentve a készítményre, lefödtem. 



A fajok meghatározásánál szükséges mérések végzésére a 

 nagyon könnyen kezelhető Reichert-féle oculármicrometert hasz- 

 náltam. 



A meghatározott fajokat J. Bapt. De-Toni: „Sylloge Alga- 

 rum" -ában követett rendszere alapján sorolom fel dolgozatom- 

 ban. Minden egyes faj után zárójelben közlöm a leggyakoribb 

 synonym neveket, azt a munkát, melyben az általam használt 

 néven először leírták, továbbá azt a művet, melynek alapján a 

 meghatározást végeztem. E helyen fogom továbbá megjegyezni 

 azokat a fajokat, melyeket Schaarschmidt is említ idézett dol- 

 gozatában. Ezután mérési adataimat, az előfordulás gyakoriságát 

 és esetleges észrevételeimet közlöm. 



A használt irodalom. 



1. Jul. Schaarschmidt : Additamenta ad phycologiam Cott. Bihar et 

 Krassó-Szörény. „Magy. Növényt. Lapok" 1882. évf. 66. sz. 



2. Die Bacillaríen des Balatonsees, von Josef Pantocsek. Budapest, 1902. 



3. Dr. J. Bapt. De-Toni : Sylloge Algarum (Vol. II. Bacillaricae) 

 Patavii 1891. 



4. Hazslinszky Fr. : Magyarhon és társországai moszatviránya. Math. 

 és termtud. közlem. V. k. 163—181. oldal: Pest, 1867. 



5 Dr. Fr. Tr. Kützing: Die kieselschaligen Bacillarien. Nordhausen 1844. 



6. B. Eiferth: Einfachste Lebensformen des Tier u. Pflanzenreiches. 

 IV. Auíi. Von Dr' Walther Schoenichen. Braunschweig. 1909. 



7. Quint József: Adatok a Budapest melletti Római-fürdö Bacillaria 

 flórájához. Növényt Közlem. 1905. IV. k. 4. füz. 149—162. old. 



8. Quint József: Pótló adatok a Római-fürdő Bacillaria flórájához. 

 Növ. Közlem. 1906. V. k. 8. füz. 74—86. old. 



9. A. Schmidt: Atlas der Diatomaceen-Kunde. Aschersleben, 1876. 



10. Dr. Istvánffi Gyula: A margitszigeti vízesés növényzete. Magy. 

 Növ. Lap. XV. pg. 57 et sequ. Kolozsvár 1892. 



