ADATOK A NAGYVÁRAD MELLETTI MELEG VIZBK ALGA FLÓRÁJÁHOZ 183 



A gyűjtés mind a négy helyén néhány faj tömegesen lép 

 fel. így a Peczében a Pleurosigma scalprum, Synedra ulna, 

 S. affinis var. parva és a Melosira variáns. Ez utóbbi oly nagy 

 tömegben fordul elő, hogy a készítményt nem lehet úgy beál- 

 lítani a mikroskop alá, hogy egy-két példány ne lássék a 

 látómezőben. A félixfürdői tóban nagy számban található a 

 Gomphonema constrictum és capitatum, a Nitzschia sigmoidea, a 

 Cymatopleura solea, az Epithemia zebra és sorex, a Rhopalodia 

 gibba és ventricosa. A Pecze-tóban a Navicula rhynchocephala 

 var. rostellata, a N. sphaerophora, Cocconeis pediculus, Nitzschia 

 sigma, Suriraya tenera var. splendidula, S. ovális var. apiculata 

 s az Eunotia pectinalis az uralkodó fajok. A püspökfürdöi tó- 

 ban az Amphora ovális var. gracilis, Suriraya lineáris var. ellip- 

 tica, S. splendida és az Eunotia arcus a nagy számban fellépő 

 fajok. Aránylag kevés az olyan laj, mely mind a négy helyen 

 megtalálható. (Navicula lanceolata, N, sphaerophora, Cymbella 

 cist. var. maculata. Tryblionella debilis, Suriraya ovális var. 

 ovata, var. miuuta. var. angusta, var. apiculata, Cymatopleura 

 solea és Synedra ulna. Összesen: 10) Sokkal több az olyan, 

 mely csak egy vagy két helyen volt feltalálható. A fentebb 

 közölt kimutatás szerint ugyanis 48 faj csak egy helyen, 41 

 pedig csak két helyen fordul elő. 



Mindezeket összevetve a Pecze-patak és a többi három 

 lelőhely Bacillaria flórája közt bizonyos elterés állapitható meg; 

 de különbség van a félixfürdői tó, illetőleg a Pecze-tó és 

 püspökfürdöi tó Bacillaria flórája közt is. Még leginkább meg- 

 egyezik a püspökfürdői tó s a Pecze-tó flórája. A Peczében fel- 

 tűnően kevés faj él a gyűjtés másik három helyéhez képest. 

 Mert mig a Peczéből csak 20 fajt tudtam meghatározni, addig 

 a Pecze-tóból 51-et, a püspökfürdői tóból 54-et, a félixfürdői 

 tóból pedig 59- et. Az eltérés okát két jelenségben látom. Oka 

 ennek első sorban az, hogy míg a Pecze gyorsan folyó patak, 

 addig a többi három lelőhely állóvíz. A másik okot az egyes 

 lelőhelyek vízének hőmérsékleti különbségében keresem. Mert 

 míg a félixfürdői tó vizének hőmérséklete csak 21 C°, addig a 

 Pecze-tó vízének hőmérséklete 26'5 C°, a püspökfürdői tóé 30 C°, 

 a Pecze-pataké pedig 31 '5 C°. (A hőmérsékletet két ízben is 

 megfigyeltem : 1912. évi május hó 28-án és szept. hó 18-án ; 

 eltérés a két ízben történt megfigyelés közt nem volt.) 



Dr. Istvánffi Gyula: „A Margitszigeti vízesés növényzete" 

 czimű tanulmányának 57. illetőleg 59.. 60. oldalán ama meg- 

 figyeléséről emlékezik meg, hogy ő nem talált Bacillariákat a 

 margitszigeti forrás 43*5 C°-os medenczéjében sem a lezuhanó 

 40 C°-os víz által közvetlenül mosott s/iklákon, a hol pedig 

 egyéb algák (Cyanophyceák) nagy tömegben tenyésznek, hanem 

 csak a vízesés két oldalán azokon a helyeken, „a melyek csak 

 permeteget kapnak". Itt pedig a hőmérséklet 40 C°-nál bizonyára 

 alacsonyabb volt. Hasonlót tapasztaltam én is a Félixfürdöben 



17 



