MEGJEGYZÉSEK PAX „GRUNDZÜGE DER PFLANZENVERBRE1TUNg"-HEZ 189 



I. k. 126, 1. ^ A Pinus cemhra tenyészeti öve nem 

 1300—1600 m, hanem 1420—1700 m között (faalak), illetve — 

 az eltörpülés pasztájával együtt számítva — 1420 — 1750 m 

 között fekszik. Nem áll, hogy az erdélyi részeken tenyészete 

 csak a Szászsebesi Havasokra és a Retyezátra szorítkozik. Föl- 

 tétlenül biztos, hogy a Bucsecs-csoportban, sőt a Fogarasi Hava- 

 sokon is (Bráza-Havas) előfordul, a Páreng-en is van néhány 

 példány. A Kelemen Havasok termőhelyét szintén meg kell 

 említeni a Radnai Havasoké mellett. 



I. k. 130. 1. — A Pinus uncinatáról azt mondja, hogy: 

 „ob der Bestand dieses niedrigen Baumes auf dem Hochmoor 

 im Dornatale oberhalb Dorna Kandreni nicht auf Aufforstuiig 

 beruht, möchte ich dahingestellt sein lassen". 



Ez a kijelentés nem állhat meg, mert a szóban forgó faj 

 a Dorna völgyén (legalább a magyarországi Kosnán) nem P. 

 uncinata, hanem Pinus silvestris, ezenkívül pedig ez ott eredeti- 

 leg vadon terem. 



I. k. 144. 1. — A Junijierus nana a Magas-Tátrában átlag 

 40 m-rel hatol magasabbra, mint a Pinus piimilio; az első 2000, 

 a másik 1960 m-ig s így határuk nem egyforma. A Babia-Górán 

 nincs felső tenyészeti határa, mert minthogy magán a csúcson 

 (1725 m) is előfordul, nem lehet azt állítani, hogy itt 30 m-rel 

 magasabbra hatol a tör'peboróka, mint a törpefenyö. 



I. k. 145. 1. — Az alhavasi tájat a törpefenyő és a lúcz- 

 állományok elfoglalta tenyészeti övek alapján Pax adataival 

 szemben a következő magasságra helyezem: 



a Babia-Górán .... 1420—1660 m (1330—1660 m) 



a Magas-Tátrában . . . 1450—1780 m (1500—1800 m) 



a Radnai Havasokon . . 1600—1900 m (1600—1900 m) 



a Déli Kárpátokban . . . 1750—2000 m (1850 -2200 m) 



I. k. ISO. 1. — Az a kitétel, hogy a Fraxinus ornus jelen- 

 léte a Kárpátok legdélibb részén az Olt, Cserna és Temes mel- 

 lékén és a vele szomszédos dombvidéken a mediterrán flórával 

 való kapcsolatot jelenti, némileg hibás, a mennyiben, ha már 

 mediterrán fajnak tekintjük a virágos kőrist (1. még I. k. 182. 1.), 

 e mediterrán elemnek a Kárpátok északi részével szomszédos 

 Bükk-hegységig való előnyomulása mellett csernavölgyi stb. elő- 

 fordulásának jelentősége éppenséggel nincs, sokkal jellemzőbb 

 azonban a Kazán-szorosban tenyésző ^ácer monspessulanum mellett a 

 Celtis australis jelenléte, melyet azonban e helyen Pax nem említ. 



I. k. 190 1. — Az ^,f" jelű tenyészeti határ a Fraxinus 

 ornusra nézve nem teljesen északkeleti határ. Simon kai is 

 említi az alsórákosi Törpehegyről, mely az Oltnak a Persányi 

 Hegységet megkerülő könyökénél fekszik; ez a pont pedig jóval 

 kívül esik a térkép ,,f'' vonalán. E vonal északi része már 

 helyes, de csak azért, mert könnyebb oly vonalat húzni, melyről 



