KÉT ÉRDEKES HOMOKI C8ÉBZEG0MBÁRÓL 201 



említi Lachnea arenosa F u c k e 1 néven. A M. N. Múzeum gyűj- 

 teményében levő példánya vizsgálásra alkalmatlan. 



Az a gomba, melyet Hazslinszky az ivádi erdőben 

 gyűjtött és Humaria arewosa-nak nevezett, a M. N. Múzeumban 

 levő példányok megvizsgálásakor Lachnea heniisphaerica (Wigg.) 

 Gr i 11.-nek bizonyult. (Spórája érdes, a szörképletek merevek.) 

 Érdekes, hogy ezeken a példányokon a StepJianoma strigosum 

 Wallr.-t is megtaláltam. Egy gombát, mely Pe^'i^'a-féléken szokott 

 élősködni. 



Azt a gombát pedig, melyet Mágocsy-Dietz S. Buda- 

 pesten, homokon gyűjtött és a melyet Hazslinszky^ Humaria 

 arenosa F u c k e l-nek tartott, a M. N. Múzeumban őrzött eredeti 

 anyag megvizsgálása alapján szintén nem tartom Humaria arc- 

 nosa-nsik. Külső felületét szőrözet nem fedi, ascusait a jód nem 

 kékíti meg, spórái aránylag kicsinyek (13—14 X 6"5— 8 |jl) és bennük 

 két olajcsepp van. A spóra nagyságát Hazslinszky az idézett 

 helyen „mintegy 14 {J- hosszú''-nak mondja. A spórának ez a 

 kicsinysége, a mely már Reh m-nek is feltűnt, főképpen azonban 

 az apothecium szőrtelensége lehetetlenné teszi, hogy ezt a gom- 

 bát Humaria arenosa-nak minősítsük. Érthetetlen, miképpen 

 írhatta Hazslinszky, hogy ez a gomba egyezik Cooke 

 Mycographiájának 117. ábrájával. 



Hasonlít a Humaria delectans Starb.-hoz, de ennek az 

 ascusait a jód megkékíti. Legközelebb áll a Humaria euchroa 

 Karsten-hez, sőt talán azonosítható is vele. 



(A növénytani szakosztály 1912. évi deczember 11-én tartott üléséből.) 



Wagner J,: Észrevételek Tuzson J. : „A FrítíIIaría 

 tenella alakjaí^^ czímü czíkkére* 



Tuzson J. dr. a „Botanikai Közlemények f. é. 131 — 135. 

 oldalán a május 8-án tartott előadásától eltérő szöveggel fenti 

 czímen czikket irt, melyben a F. tenella M. B. fajt három for- 

 mára bontja, ezek : a montana (Hopp e), latifolia (Ü c h t r.) — ide 

 tartozik szerinte a F. Degeniana W a g n. — és az Orsiniana (P a r 1). 



A bennünket közelebbről érdeklő első két forma czikkében 

 felsorolt termőhelyeiből következnék, hogy a f. montana Orosz 

 országtól Ausztrián és Gallián át megszakítással Afrikáig, a f. 

 latifolia pedig Magyarország keleti részétől és Dalmácziától le 

 Görög- és Törökországig honos volna. Ebből és a czikkírónak 

 azon felfedezéséből, hogy a „tenella" átmegy a délnyugati Alpokon 

 termő involucratá-ha, a déli messanensis-he, a dalmácziai gracilis- ba 



'■ H_a zslinszky: a Verh. der Zool.-Bot. Gesellschaft 1887. év- 

 amában, 166. oldal. 



38* 



