202 WAGNER J. 



és az Istriában és a Balkánon (!) honos negledá-ha, : arra az 

 eredményre jut, hogy a Fritillaria Degenianá-t nem illeti meg a 

 faji név, hanem lefokozandó „forma" rangjára és ebben a minő- 

 ségében egy a Nemzeti Múzeum herbáriumában talált növény- 

 czédulán felfedezett név illeti meg : a /. latifolia (Ü c h t r.) T u z s. 

 A ki azonban az idevágó irodalmat ismeri, vagy az itt felsorolt 

 országok és földrészek Fritillariáit megvizsgálja, mindenekelőtt 

 arra az eredményre jut, hogy T u z s o n dr. úr termőhelyei közé 

 súlyos tévedések csúsztak és ezeknek a kiküszöbölése után egé- 

 szen máskép alakul ki a F. montana és a F. Degeniana föld- 

 rajzi elterjedése. 



A czikk Írója például a M u n b y-tól is kérdőjellel közzétett 

 afrikai montana adatot kérdőjel nélkül veszi át, pedig P o m e 1 

 már 1874-ben F. oranensis néven különböztette meg, Baker 

 pedig ugyanabban az évben F. lusitanica f. algeriensis néven 

 ismertette. Munby halála után a herbáriuma a Kew-i kert tulaj- 

 donába jutott és a gazdag anyag beosztásakor látta Baker, 

 hogy e növény annyira eltér a F. montaná-tó\, hogy faji rangot 

 érdemel és elnevezte Munby tiszteletére F. Munby i-nak 

 (Gardener's Chronicle 1877 I.). A montana termőhelyei közül 

 Algéria tehát törlendő. 



Éppen úgy törlendő Montenegró és Dalmáczia déli része. 

 Az e vidékről látott gazdag anyag (Degen, Adamovic, Küm- 

 merle, Lengyel és mások gyűjtéséből) Lindbergnek^ 

 1906-ban megjelent alapos fejtegetései alapján csakis a F. gra- 

 cilis Ebel-hez tartoznak, melyhez különben a negleda, mint felül 

 magános levelű és esetleges alak vonandó. 



R s s i a a czikkiró fejtegetései után is kétséges marad' 

 Három példányt látott mindössze, ezek se voltak kifogástalan 

 állapotban. De a F. tenella M. B. elbírálásánál különben is a 

 WiUdeuo w-herbariumban fekvő és Mussin-Pus chkin 

 gróftól gyűjtött darabok mértékadók, mert Marschall Bieber- 

 s t e i n ezekre hivatkozik. Ezeknek az itt felsorolt területeknek a 

 kikapcsolása után a F. montana növénygeografiai jelentősége 

 magától domborodik ki. 



A f. latifolia termőhelyei közül Ausztria törlendő. Szint- 

 úgy Graecia. H a 1 á c s y nem említi a F. tenellá-t Görögország- 

 ból és T u z s n dr. úr összetéveszti a F. ioiiica H a 1.-val. Turcia 

 úgy került a sorozatba, hogy a czikk írója S i n t e n i s czédulá- 

 ját helytelenül értelmezte: „Babadagh (Dobrogea, Bergwalder 

 von Cukarova. Türkéi 1874". Cukarova és Babadagh pár kilo- 

 méternyire fekszik egymástól a Dobrogeában. 1874-ben a Dobrogea 

 még Törökország birtoka volt. T u z s o n dr. úr pedig egy termő- 

 helyből és egy növényczédulából két országra szóló két adatot 

 csinált. A visszamaradó termőhelyek növénygeografiailag teljesen 



' Iter. Austro-Hunsraricum. 



