208 IRODALMI ISMERTETŐ 



is írtam, külön ki is van emelve a dolgozat 580. oldalán úgy, hogy 

 ez irányban kétség nem lehet. A Vitis hazai előfordulására nézve sem 

 az elvadulást, sem az öshonosságot biztosan még ki nem mondhatjuk ; 

 és ugyanez áll az Ilex-nek, a szűkebb értelemben vett Magyarországi 

 előfordulásáról is, habár a Dráván túli előfordulásai alapján utóbbi ki 

 is maradhatott volna. A Smilax mai őshonos előfordulását tengerparti 

 vidékünkön a felsorolás által nem akartam érinteni, mint a hogy akkor, ha 

 hazánk területének jellemző növényvilágáról van szó, úgy a legdélibb 

 szegélyen előforduló, magasabb hömérséket igénylő flóraelemek csak 

 annyiban fontosak, hogy jelzik a mediterránnal való érintkezést. 



A Hordeum Gussoncanum, Átropis distans, Heleochloa, Crypsis 

 stb. a K e r n e r három formáczi ójában nem szerepel, holott az Alföld 

 flórájában fontos szerepe van. Hogy K e r n e r máshol említi őket, az 

 ettől a kérdéstől független, mert dolgozatomban E n g 1 e r következte- 

 téséről van szó, melyben Kerné r-nek a keletről való bevándorlásra 

 vonatkozó felfogása a leghathatósabban jutott kifejezésre. Itt pedig 

 tisztán a három formáczió alapján történik a megoldás (1. Engler, 

 Entwíckelungsgeschichte, 187. old.). Itt tehát Degen Á. tévesen 

 ismertet, mert nem homoki flóráról van szó, hanem az Alföldéről és 

 Engler müvéről, mint a hogy a dolgozatból tisztán és világosan 

 kivehető. Degen Á. tévedésén az sem változtat, hogy a sorozatban 

 túlnyomóan halofiták sorolvák fel, mert a pusztai flórákban tudva- 

 levőleg ezeknek is van szerepük, sőt igen fontosak. Ezeket Lengyel 

 G. sem vette figyelembe, a ki Degen Á. ismertetésének ezt a részét 

 is támogatja (1. e füzet 222. old.). Az Astragalus excapus tényleg bent 

 van K e r n e r -féle sorozatban, a Festuca vaginata-vsi azonban csak 

 abban az esetben állja meg a helyét Degen Á. állítása, ha a Kern ér- 

 től felsorolt F. amethystinát ezzel azonosítja. Csodálatos, hogy ezek 

 után ismertetésének 88. oldalán mégis azt magyarázza bele a dolgo- 

 zatba, hogy ott a Linné- féle alpesi fajról van szó, holott a fenti meg- 

 jegyzéssel azt a benyomást kelti, hogy tudta, hogy a dolgozatban a 

 H s t-féle növény szerepel. A Vicia j^icta magyarországi előfordulását 

 tényleg nem vettem figyelembe. Ez a növény azonban mint keleti steppe- 

 elem ezért teljes jelentőségét és bizonyító erejét megtartja, a Prut- 

 menti flóraválaszték mellett éppen úgy, mint az 572 — 573. old. többi 

 oly faja is, a mely aránylag csak kevéssé lépvén át a Prut folyót, 

 tőle nyugatra is előfordul szórványosan. A Centaurca trichocephala-r3L 

 vonatkozólag Degen Á. minden indokolás nélkül rögtönzött sziszte- 

 matikai megállapítással czáfol rá a Centaureák legújabb monografusára, 

 Wagner Jánosra (1. Wagner J. : A magyarországi Centaureák. 

 1910. 173. old.). Ha egyező a növény a G. Simonkai ánával, akkor 

 erre ugyanaz áll, mint a Vicia pidára. 



A Dianthus leptopetalus, Hypecoum caucasicum stb. fajok biztos 

 előfordulási helye Európa déli, délnyugati vagy nyugati részéről isme- 

 retes, ennek idézésével Degen hibát jelez, de téved állításában. 



Hogy a Scirpus hamulosus, Tulipa Biehersteiniana, Crocus 

 speciosus stb., Dobrogeába, sőt Bulgáriáig átterjed, abban igaza lehet 

 D e g e n-nek, a mit megtoldhatok azzal, hogy az ott felsorolt nővé- 



