IRODALMI ISMERTETŐ 209 



nyék közül egyesek Szerbiáig, söt tovább is terjednek. Elmulasztotta 

 azonban figyelembe venni Degen Á. a dolgozatban első sorban is 

 azt, hogy a Prut folyó átlépését e növényfajok által, a dolgozat nem 

 zárja ki. Csak el kell olvasni az 573. old. második bekezdését. 

 Másodsorban pedig figyelmen kívül hagyta azt, hogy a dobrogeai 

 növények jogos felsorolása még ezzel a lehetőséggel sem függ össze, 

 mert a Prut tudvalevőleg Dobrogeát nem érinti. Az utóbbi már medi- 

 terrán terület, melynek növényföldrajzi tagolódásával a dolgozatban 

 szándékosan nem foglalkoztam. Külön kell azonban megemlítenem itt, külö- 

 nösen a Degen-féle ismertetést támogató Lengyel G. megjegyzésére (1. e 

 füzet 223. oldalán), hogy a Statice caspia tényleg bővebb magyarázatot 

 igényelt volna. Ennek jelentősége a délorosz pusztákon, nevezetesen az 

 asztrakániakon, a nyugateurópai pusztákon való hiányával szemben 

 abban áll, hogy míg ott mélyen elhatol a puszták belsejébe, addig 

 már a Fekete-tenger nyugati szélén is szorosan ragaszkodik a tenger- 

 parthoz és innen kezdve nyugat felé tudtom szerint mindenütt littorális 

 növény. Hogy előfordul nyugaton is, a dolgozat 587. oldalán kifeje- 

 zésre is jut, csakhogy Sf. bellidifoHa név alatt, a mi nem következetes 

 ugyan, de a Nyma n-tól elfogadott név kapcsán a czédulázáskor 

 megtörtént. Mint littorális növény — szigorúan véve — előfordulásá- 

 ból ítélve épp úgy lehet keleti, mint nyugati származású is. Az Astra- 

 f/alus vesicarius a délorosz steppéken előfordul (pl. a tauri pusztákon) 

 s nálunk a pusztákra lejtő dombokon van meg. Nincs igaza tehát 

 Degen Á.-nak, ha a két steppevidék flórájának összehasonlításában 

 kifogásolja e növényfaj szerepeltetését. A Crocus rdiculatust Degen 

 A. először egyenlővé teszi a C. i>usianus-sza\, hogy ezen az alapon 

 az előbbinek előfordulását Magyarországon, dolgozatom rovására taga- 

 dásba hozza. Ez igen különös müvelet, mert a dolgozatban az az 

 álláspont jut kifejezésre, amely pl. Ascherson és Graebner 

 Synopsis-ában is kifejezésre jutott s a magyar szerzőknél is szokásos; 

 és dolgozatomban a C. susianus nincs sem értve, sem említve. Az 

 Erodium serotinum és a Geránium coUinum Janka adatai alapján 

 került be a dolgozatba. Ha az adatok valónak bizonyulnának, külö- 

 nösen a Geránium coUinumaak, mint az orosz puszták egyik jellemző 

 növényének volna jelentősége, de beismerem, hogy mint bizonytalan 

 adatokat helyesebb lett volna mindkettőt mellőzni. 



Hogy a délorosz puszták felöl bevándorlások nyugat felé minden 

 irányban történhettek, ki van fejezve a dolgozat 574. oldalán (18. sor 

 .,túlnyomó többségük nem származott..."). A Carex loUacea, Stellarvi 

 crassifolia, Drosera intermedia (a steppén lápok is lehetnek és van- 

 nak is) stb., csak mint olyan példák vannak felhozva, a melyek jelenleg 

 Európának északnyugati részén, oly területeken is élnek, melyek geolo- 

 giailag 8 így flórájukban is fiatalabbak a délorosz pusztáknál és így 

 e fejlődéstörténeti viszonyok megengedik azt a feltevést, hogy a be- 

 vándorlás a délorosz pusztákról történhetett. Ez a dolgozatban tisztán 

 és világosan ki van fejezve. 



Degen Á.-nak ezután következő az az ismertető megjegyzése is 

 téves, hogy a dolgozaton csak „sejtelemszerüen" vonul végig az a gondolat. 



